### PILDELE SAU PROVERBELE LUI SOLOMON

#### (Isaia 33.6. 1Timotei 4.8.)

Strigarea înțelepciunii.

## 1 > 3 4 8 12 16 20 24 28 31

1Pildele lui Solomon, fiul lui David, împăratul lui Israel,

1Împ 4.32;Prov 10.1;Prov 25.1;Ecl 12.9;

2pentru cunoașterea înțelepciunii și învățăturii, pentru înțelegerea cuvintelor minții;

3pentru căpătarea învățăturilor de bun simț, de dreptate, de judecată și de nepărtinire;

Prov 2.1-9;

4ca să dea celor neîncercați agerime de minte, tânărului cunoștință și chibzuință, -

Prov 9.4;

5să asculte însă și înțeleptul, și își va mări știința, și cel priceput, și va căpăta iscusință -

Prov 9.9;

6pentru prinderea înțelesului unei pilde sau al unui cuvânt adânc, înțelesul cuvintelor înțelepților și al cuvintelor lor cu tâlc.

Ps 78.2;

7Frica Domnului este începutul științei; dar nebunii nesocotesc înțelepciunea și învățătura.

Iov 28.28;Ps 111.10;Prov 9.10;Ecl 12.13;

8Ascultă, fiule, învățătura tatălui tău, și nu lepăda îndrumările mamei tale!

Prov 4.1;Prov 6.20;

9Căci ele sunt o cunună plăcută pe capul tău, și un lanț de aur la gâtul tău.

Prov 3.22;

Ferirea de ispite.

10Fiule, dacă niște păcătoși vor să te amăgească, nu te lăsa câștigat de ei!

Gen 39.7;Ps 1.1;Efes 5.11;

11Dacă-ți vor zice: "Vino cu noi! Haidem să întindem curse ca să vărsăm sânge, să întindem fără temei lațuri celui nevinovat;

Ier 5.26;

12haidem să-i înghițim de vii, ca locuința morților, și întregi, ca pe cei ce se pogoară în groapă;

Ps 28.1;Ps 143.7;

13vom găsi tot felul de lucruri scumpe, și ne vom umple casele cu pradă;

14vei avea și tu partea ta la fel cu noi, o pungă vom avea cu toții!" -

15fiule, să nu pornești la drum cu ei, abate-ți piciorul de pe cărarea lor!

Ps 1.1;Prov 4.14;Ps 119.101;

16Căci picioarele lor aleargă la rău, și se grăbesc să verse sânge.

Isa 59.7;Rom 3.15;

17Dar degeaba se aruncă lațul înaintea ochilor tuturor păsărilor;

18căci ei întind curse tocmai împotriva sângelui lor, și sufletului lor își întind ei lațuri.

19Aceasta este soarta tuturor celor lacomi de câștig: lăcomia aduce pierderea celor ce se dedau la ea.

Prov 15.27;1Tim 6.10;

Cei neascultători.

20Înțelepciunea strigă pe ulițe, își înalță glasul în piețe:

Prov 8.1;Prov 9.3;Ioan 7.37;

21strigă unde e zarva mai mare; la porți, în cetate, își spune cuvintele ei:

22"Până când veți iubi prostia, proștilor? Până când le va plăcea batjocoritorilor batjocura, și vor urî nebunii știința?

23Întoarceți-vă să ascultați mustrările mele! Iată, voi turna duhul meu peste voi, vă voi face cunoscut cuvintele mele...

Ioel 2.28;

24Fiindcă eu chem și voi vă împotriviți, fiindcă îmi întind mâna și nimeni ia seama,

Isa 65.12;Isa 66.4;Ier 7.13;Zah 7.1;

25fiindcă lepădați toate sfaturile mele, și nu vă plac mustrările mele,

Ps 107.11;Prov 1.30;Luc 7.3;

26de aceea și eu, voi râde când veți fi în vreo nenorocire, îmi voi bate joc de voi când vă va apuca groaza,

Ps 2.4;

27când vă va apuca groaza ca o furtună, și când vă va învălui nenorocirea ca un vârtej, când va da peste voi necazul și strâmtorarea.

Prov 10.24;

28Atunci mă vor chema, și nu voi răspunde; mă vor căuta, și nu mă vor găsi.

Iov 27.9;Iov 35.12;Isa 1.15;Ier 11.11;Ier 14.12;Ezec 8.18;Mic 3.4;Zah 7.13;Iac 4.3;

29Pentru că au urât știința, și n-au ales frica Domnului,

Iov 21.14;Prov 1.22;Ps 119.173;

30pentru că n-au iubit sfaturile mele, și au nesocotit toate mustrările mele.

Prov 1.25;Ps 81.11;

31De aceea se vor hrăni cu roada umbletelor lor, și se vor sătura cu sfaturile lor.

Iov 4.8;Prov 14.14;Prov 22.8;Isa 3.11;Ier 6.19;

32Căci împotrivirea proștilor îi ucide, și liniștea nebunilor îi pierde;

33dar cel ce m-ascultă va locui fără grijă, va trăi liniștit și fără să se teamă de vreun rău.

Ps 25.12-13;Ps 112.7;

Îndemn la căutarea înțelepciunii.

## < 2 > 4 8 12 16 20 24 28 31

1Fiule, dacă vei primi cuvintele mele, dacă vei păstra cu tine învățăturile mele,

Prov 4.21;Prov 7.1;

2dacă vei lua aminte la înțelepciune, și dacă-ți vei pleca inima la pricepere;

3dacă vei cere înțelepciune, și dacă te vei ruga pentru pricepere,

4dacă o vei căuta ca argintul, și vei umbla după ea ca după o comoară,

Prov 3.14;Mat 13.44;

5atunci vei înțelege frica de Domnul, și vei găsi cunoștința lui Dumnezeu.

6Căci Domnul dă înțelepciune; din gura Lui iese cunoștință și pricepere.

1Împ 3.9-12;Iac 1.5;

7El dă izbândă celor fără prihană, dă un scut celor ce umblă în nevinovăție.

Ps 84.11;Prov 30.5;

8Ocrotește cărările neprihănirii, și păzește calea credincioșilor Lui.

1Sam 2.9;Ps 66.9;

9Atunci vei înțelege dreptatea, judecata, nepărtinirea, toate căile care duc la bine.

Înțelepciunea ne ferește de cei amăgitori.

10Căci înțelepciunea va veni în inima ta, și cunoștința va fi desfătarea sufletului tău;

11chibzuința va veghea asupra ta, priceperea te va păzi,

Prov 6.22;

12ca să te scape de calea cea rea, de omul care ține cuvântări stricate;

13de cei ce părăsesc cărările adevărate, ca să umble pe drumuri întunecoase;

Ioan 3.19-20;

14care se bucură să facă răul, și își pun plăcerea în răutate,

Prov 10.23;Ier 11.35;Rom 1.32;

15care umblă pe cărări strâmbe, și apucă pe drumuri sucite;

Ps 125.5;

16ca să te scape și de nevasta altuia, de străina, care întrebuințează vorbe ademenitoare,

Prov 5.20;Prov 5.3;Prov 6.24;Prov 7.5;

17care părăsește pe bărbatul tinereții ei, și uită legământul Dumnezeului ei.

Mal 2.14-15;

18Căci casa ei pogoară la moarte, și drumul ei duce la cei morți:

Prov 7.27;

19nici unul care se duce la ea nu se mai întoarce, și nu mai găsește cărările vieții.

20De aceea, tu să umbli pe calea oamenilor de bine, și să ții cărările celor neprihăniți!

21Căci oamenii fără prihană vor locui țara, și oamenii neîntinați vor rămâne în ea;

Ps 37.29;

22dar cei răi vor fi nimiciți din țară, și cei necredincioși vor fi smulși din ea.

Iov 18.17;Ps 37.28;Ps 104.35;

Folosul temerii de Dumnezeu și al înțelepciunii.

## 1 < 3 > 8 12 16 20 24 28 31

1Fiule, nu uita învățăturile mele, și păstrează în inima ta sfaturile mele!

Deut 8.1;Deut 30.16-20;

2Căci ele îți vor lungi zilele și anii vieții tale, și-ți vor aduce multă pace.

Ps 119.165;

3Să nu te părăsească bunătatea și credincioșia: leagă-ți-le la gât, scrie-le pe tăblița inimii tale.

Ex 13.9;Deut 6.8;Prov 6.21;Prov 7.3;Ier 17.1;2Cor 3.3;

4Și astfel vei căpăta trecere și minte sănătoasă, înaintea lui Dumnezeu și înaintea oamenilor.

Ps 111.10;1Sam 2.26;Luc 2.52;Fapt 2.47;Rom 14.18;

5Încrede-te în Domnul din toată inima ta, și nu te bizui pe înțelepciunea ta!

Ps 37.3-5;Ier 9.23;

6Recunoaște-L în toate căile tale, și El îți va netezi cărările.

1Cron 28.9;Ier 10.23;

7Nu te socoti singur înțelept; teme-te de Domnul, și abate-te de la rău!

Rom 12.16;Iov 1.1;Prov 16.6;

8Aceasta va aduce sănătate trupului tău, și răcorire oaselor tale.

Iov 21.24;

9Cinstește pe Domnul cu averile tale, și cu cele dintâi roade din tot venitul tău:

Ex 22.29;Ex 23.19;Ex 34.26;Deut 26.2;Mal 3.10;Luc 14.13;

10căci atunci grânarele îți vor fi pline de belșug, și teascurile tale vor geme de must.

Deut 28.8;

Fericirea și înțelepciunea adevărată.

11Fiule, nu disprețui mustrarea Domnului, și nu te mâhni de pedepsele Lui.

Iov 5.17;Ps 94.12;Evr 12.5-6;Apoc 3.19;

12Căci Domnul mustră pe cine iubește, ca un părinte pe copilul pe care-l iubește!

Deut 8.5;

13Ferice de omul care găsește înțelepciunea, și de omul care capătă pricepere!

Prov 8.34-35;

14Căci câștigul pe care-l aduce ea este mai bun decât al argintului, și venitul adus de ea este mai de preț decât aurul;

Iov 28.13;Ps 19.10;Prov 2.4;Prov 8.11-19;Prov 16.16;

15ea este mai de preț decât mărgăritarele, și toate comorile tale nu se pot asemui cu ea.

Mat 13.44;

16În dreapta ei este o viață lungă; în stânga ei, bogăție și slavă.

Prov 8.18;1Tim 4.8;

17Căile ei sunt niște căi plăcute, și toate cărările ei sunt niște cărări pașnice.

Mat 11.29-30;

18Ea este un pom de viață pentru cei ce o apucă, și cei ce o au sunt fericiți.

Gen 2.9;Gen 3.22;

19Prin înțelepciune a întemeiat Domnul pământul, și prin pricepere a întărit El cerurile;

Ps 104.24;Ps 136.5;Prov 8.27;Ier 10.12;Ier 51.15;

20prin știința Lui s-au deschis Adâncurile, și strecoară norii roua.

Gen 1.9;Deut 33.28;Iov 36.28;

21Fiule, să nu se depărteze învățăturile acestea de ochii tăi: păstrează înțelepciunea și chibzuința!

22Căci ele vor fi viața sufletului tău, și podoaba gâtului tău.

Prov 1.9;

23Atunci vei merge cu încredere pe drumul tău, și piciorul nu ți se va poticni.

Ps 37.24;Ps 91.11-12;Prov 10.9;

24Când te vei culca, vei fi fără teamă, și când vei dormi, somnul îți va fi dulce.

Lev 26.6;Ps 3.5;Ps 4.8;

25Nu te teme nici de spaimă năpraznică, nici de o năvălire din partea celor răi;

Ps 91.5;Ps 112.7;

26căci Domnul va fi nădejdea ta, și El îți va păzi piciorul de cădere.

Îndemnuri la o bună viețuire.

27Nu opri o binefacere celui ce are nevoie de ea, când poți s-o faci.

Rom 13.7;Gal 6.10;

28Nu zice aproapelui tău: "Du-te și vino iarăși; îți voi da mâine!" când ai de unde să dai.

Lev 19.13;Deut 24.15;

29Nu gândi rău împotriva aproapelui tău, când locuiește liniștit lângă tine.

30Nu te certa fără pricină cu cineva, când nu ți-a făcut nici un rău.

Rom 12.18;

31Nu pizmui pe omul asupritor, și nu alege nici una din căile lui!

Ps 37.1;Ps 73.3;Prov 24.1;

32Căci Domnul urăște pe oamenii stricați, dar este prieten cu cei fără prihană.

Ps 25.14;

33Blestemul Domnului este în casa celui rău, dar locuința celor neprihăniți o binecuvântează.

Lev 26.14;Ps 37.22;Zah 5.4;Mal 2.2;Ps 1.3;

34Când are a face cu cei batjocoritori, Își bate joc de ei, dar celor smeriți le dă har.

Iac 4.6;1Pet 3.5;

35Înțelepții vor moșteni slava, dar partea celor nebuni este rușinea.

## 1 < 4 > 6 7 8 12 16 20 24 28 31

1Ascultați, fiilor, învățătura unui tată, și luați aminte, ca să pricepeți;

Ps 34.11;Prov 1.8;

2căci eu vă dau sfaturi bune: nu lepădați învățătura mea.

3Căci când eram încă fiu la tatăl meu, și fiu gingaș și singur la mama mea,

1Cron 29.1;

4el mă învăța atunci, și-mi zicea: "Păstrează bine în inima ta cuvintele mele, păzește învățăturile mele, și vei trăi!

1Cron 28.9;Efes 6.4;Prov 7.2;

5Dobândește înțelepciune, dobândește pricepere; nu uita cuvintele gurii mele, și nu te abate de la ele.

Prov 2.2-3;

6N-o părăsi, și ea te va păzi; iubește-o, și te va ocroti!

2Tes 2.10;

7Iată începutul înțelepciunii: dobândește înțelepciunea, și cu tot ce ai, dobândește priceperea.

Mat 13.44;Luc 10.42;

8Înalț-o, și ea te va înălța; ea va fi slava ta, dacă o vei îmbrățișa.

1Sam 2.30;

9Ea îți va pune pe cap o cunună plăcută, te va împodobi cu o strălucită cunună împărătească.

Prov 1.9;Prov 3.22;

10Ascultă, fiule, primește cuvintele mele, și anii vieții tale se vor înmulți.

Prov 3.2;

11Eu îți arăt calea înțelepciunii, te povățuiesc pe cărările neprihănirii.

12Când vei umbla, pasul nu-ți va fi stânjenit; și când vei alerga, nu te vei poticni.

Ps 18.36;Ps 91.11-12;

13Ține învățătura, n-o lăsa din mână; păstreaz-o, căci ea este viața ta.

14Nu intra pe cărarea celor răi, și nu umbla pe calea celor nelegiuiți!

Ps 1.1;Prov 1.10-15;

15Ferește-te de ea, nu trece pe ea; ocolește-o, și treci înainte!

16Căci ei nu dorm, dacă n-au făcut răul, le piere somnul dacă nu fac pe cineva să cadă;

Ps 36.4;Isa 57.20;

17căci ei mănâncă pâine nelegiuită, și beau vin stors cu sila.

18Dar cărarea celor neprihăniți este ca lumina strălucitoare, a cărei strălucire merge mereu crescând până la miezul zilei.

Mat 5.14-45;Filp 2.15;2Sam 23.4;

19Calea celor răi este ca întunericul gros: ei nu văd de ce se vor poticni.

1Sam 2.9;Iov 18.5-6;Isa 59.9-10;Ier 23.12;Ioan 12.35;

20Fiule, ia aminte la cuvintele mele, pleacă-ți urechea la vorbele mele!

21Să nu se depărteze cuvintele acestea de ochii tăi, păstrează-le în fundul inimii tale!

Prov 3.3-21;Prov 2.1;

22Căci ele sunt viață pentru cei ce le găsesc, și sănătate pentru tot trupul lor.

Prov 3.8;Prov 12.18;

23Păzește-ți inima mai mult decât orice, căci din ea ies izvoarele vieții.

24Izgonește neadevărul din gura ta; și depărtează viclenia de pe buzele tale!

25Ochii tăi să privească drept, și pleoapele tale să caute drept înaintea ta.

26Cărarea pe care mergi să fie netedă, și toate căile tale să fie hotărâte:

27nu te abate nici la dreapta nici la stânga, și ferește-te de rău.

Deut 5.32;Deut 28.14;Ios 1.7;Isa 1.16;Rom 12.9;

Ferește-te de desfrânare.

## 1 < 5 > 8 12 16 20 24 28 31

1Fiule, ia aminte la înțelepciunea mea, și pleacă urechea la învățătura mea,

2ca să fii cu chibzuință, și buzele tale să aibă cunoștință.

Mal 2.7;

3Căci buzele femeii străine strecoară miere, și cerul gurii ei este mai lunecos decât untdelemnul;

Prov 2.16;Prov 6.24;Ps 55.21;

4dar la urmă este amară ca pelinul, ascuțită ca o sabie cu două tăișuri.

Ecl 7.26;Evr 4.12;

5Picioarele ei pogoară la moarte, pașii ei dau în locuința morților.

Prov 7.27;

6Așa că ea nu poate găsi calea vieții, rătăcește în căile ei, și nu știe unde merge.

7Și acum, fiilor, ascultați-mă, și nu vă abateți de la cuvintele gurii mele:

8depărtează-te de drumul care duce la ea, și nu te apropia de ușa casei ei,

9ca nu cumva să-ți dai altora vlaga ta, și unui om fără milă anii tăi;

10ca nu cumva niște străini să se sature de averea ta, și tu să te trudești pentru casa altuia;

11ca nu cumva să gemi, la urmă, când carnea și trupul ți se vor istovi,

12și să zici: "Cum am putut eu să urăsc certarea, și cum a disprețuit inima mea mustrarea?

Prov 1.29;Prov 1.25;Prov 12.1;

13Cum am putut să n-ascult glasul învățătorilor mei, și să nu iau aminte la cei ce mă învățau?

14Cât pe ce să mă nenorocesc de tot în mijlocul poporului și adunării!"

15Bea apă din fântâna ta, și din izvoarele puțului tău.

16Ce, vrei să ți se verse izvoarele afară? Și să-ți curgă râurile pe piețele de obște?

17Lasă-le să fie numai pentru tine, și nu pentru străinii de lângă tine.

18Izvorul tău să fie binecuvântat, și bucură-te de nevasta tinereții tale.

Mal 2.14;

19Cerboaică iubită, căprioară plăcută: fii îmbătat tot timpul de drăgălășiile ei, fii îndrăgostit necurmat de dragostea ei!

Cânt 2.9;Cânt 4.5;Cânt 7.3;

20Și pentru ce, fiule, ai fi îndrăgostit de o străină, și ai îmbrățișa sânul unei necunoscute?

Prov 2.16;Prov 7.5;

21Căci căile omului sunt lămurite înaintea ochilor Domnului, și El vede toate cărările lui.

2Cron 16.9;Iov 31.4;Iov 34.21;Prov 15.3;Ier 16.17;Ier 32.19;Osea 7.2;Evr 4.13;

22Cel rău este prins în înseși nelegiuirile lui, și este apucat de legăturile păcatului lui.

Ps 9.15;

23El va muri din lipsă de înfrânare, se va poticni din prea multa lui nebunie.

Iov 4.21;Iov 36.12;

Asupra chezășiei.

## 1 4 < 6 > 8 12 16 20 24 28 31

1Fiule, dacă te-ai pus chezaș pentru aproapele tău, dacă te-ai prins pentru altul,

Prov 11.15;Prov 17.18;Prov 20.16;Prov 22.26;Prov 27.13;

2dacă ești legat prin făgăduința gurii tale, dacă ești prins de cuvintele gurii tale,

3fă totuși lucrul acesta, fiule: dezleagă-te, căci ai căzut în mâna aproapelui tău! De aceea du-te, aruncă-te cu fața la pământ, și stăruie de el.

4Nu da somn ochilor tăi, nici ațipire pleoapelor tale!

Ps 132.4;

5Scapă din mâna lui cum scapă căprioara din mâna vânătorului, și ca pasărea din mâna păsărarului...

Ferește-te de lenevie.

6Du-te la furnică, leneșule; uită-te cu băgare de seamă la căile ei, și înțelepțește-te!

Iov 12.7;

7Ea n-are nici căpetenie, nici priveghetor, nici stăpân;

8totuși își pregătește hrana vara, și strânge de ale mâncării în timpul secerișului.

9Până când vei sta culcat, leneșule? Când te vei scula din somnul tău?

Prov 24.33-34;

10Să mai dormi puțin, să mai ațipești puțin, să mai încrucișezi puțin mâinile ca să dormi!...

11Și sărăcia vine peste tine, ca un hoț, și lipsa, ca un om înarmat.

Prov 10.4;Prov 13.4;Prov 20.4;

Ferește-te de răutate.

12Omul de nimic, omul nelegiuit, umblă cu neadevărul în gură,

13clipește din ochi, dă din picior, și face semne cu degetele.

Iov 15.12;Ps 35.19;Prov 10.10;

14Răutatea este în inima lui, urzește lucrurile rele într-una, și stârnește certuri.

Mic 2.1;Prov 6.19;

15De aceea nimicirea îi va veni pe neașteptate; va fi zdrobit deodată, și fără leac.

Ier 19.11;2Cron 36.16;

16Șase lucruri urăște Domnul, și chiar șapte Îi sunt urâte:

17ochii trufași, limba mincinoasă, mâinile... care varsă sânge nevinovat,

Ps 18.27;Ps 101.5;Ps 120.2-3;Isa 1.15;

18inima care urzește planuri nelegiuite, picioarele care aleargă repede la rău,

Gen 6.5;Isa 59.7;Rom 3.15;

19martorul mincinos, care spune minciuni, și cel ce stârnește certuri între frați.

Ps 27.12;Prov 19.5;Prov 6.14;

Ferește-te de preacurvie.

20Fiule, păzește sfaturile tatălui tău, și nu lepăda învățătura mamei tale:

Prov 1.8;Efes 6.1;

21leagă-le necurmat la inimă, atârnă-le de gât.

Prov 3.3;Prov 7.3;

22Ele te vor însoți în mersul tău, te vor păzi în pat, și îți vor vorbi la deșteptare!

Prov 3.23-24;Prov 2.11;

23Căci sfatul este o candelă, învățătura este o lumină, iar îndemnul și mustrarea sunt calea vieții.

Ps 19.8;Ps 119.105;

24Ele te vor feri de femeia stricată, de limba ademenitoare a celei străine.

Prov 2.16;Prov 5.3;Prov 7.5;

25N-o pofti în inima ta pentru frumusețea ei, și nu te lăsa ademenit de pleoapele ei.

Mat 5.28;

26Căci pentru o femeie curvă, omul ajunge de nu mai rămâne decât cu o bucată de pâine, și femeia măritată întinde... o cursă unui suflet scump.

Prov 29.3;Gen 39.14;Ezec 13.18;

27Poate cineva să ia foc în sân, fără să i se aprindă hainele?

28Sau poate merge cineva pe cărbuni aprinși, fără să-i ardă picioarele?

29Tot așa este și cu cel ce se duce la nevasta aproapelui său: oricine se atinge de ea nu va rămâne nepedepsit.

30Hoțul nu este urgisit când fură ca să-și potolească foamea, căci îi este foame;

31Și dacă este prins, trebuie să dea înapoi înșeptit, să dea chiar tot ce are în casă.

Ex 22.1-4;

32Dar cel ce preacurvește cu o femeie este un om fără minte, singur își pierde viața cine face așa.

Prov 7.7;

33Nu va avea decât rană și rușine, și ocara nu i se va șterge.

34Căci gelozia înfurie pe un bărbat, și n-are milă în ziua răzbunării;

35nu se uită la nici un preț de răscumpărare, și nu se lasă înduplecat nici chiar de cel mai mare dar.

Ispita preacurviei și urmările ei.

## 1 4 < 7 > 12 16 20 24 28 31

1Fiule, păstrează cuvintele mele, și ține la tine sfaturile mele.

Prov 2.1;

2Ține sfaturile mele, și vei trăi; păzește învățăturile mele ca lumina ochilor.

Lev 18.5;Prov 4.4;Isa 55.3;Deut 32.10;

3Leagă-le la degete, scrie-le pe tăblița inimii tale.

Deut 6.8;Deut 11.18;Prov 3.3;Prov 6.21;

4Zi înțelepciunii: "Tu ești sora mea!" Și numește priceperea prietena ta, -

5ca să te ferească de nevasta altuia, de străina care întrebuințează cuvinte ademenitoare.

Prov 2.16;Prov 5.3;Prov 6.24;

6Stăteam la fereastra casei mele, și mă uitam prin zăbrele.

7Am zărit printre cei neîncercați, am văzut printre tineri pe un băiat fără minte.

Prov 6.32;Prov 9.4-16;

8Trecea pe uliță, la colțul unde stătea una din aceste străine, și a apucat pe calea care ducea spre locuința ei.

9Era în amurg, seara, în noaptea neagră și întunecoasă.

Iov 24.15;

10Și, iată că, i-a alergat înainte o femeie îmbrăcată ca o curvă și cu inima șireată.

11Era bună de gură și fără astâmpăr; picioarele nu-i puteau sta acasă:

Prov 9.13;1Tim 5.13;Tit 2.5;

12când în uliță, când în piețe, pe la toate colțurile stătea la pândă.

13Ea l-a îmbrățișat și l-a sărutat, și cu o față fără rușine i-a zis:

14"Eram datoare cu o jertfă de mulțumire, azi mi-am împlinit juruințele.

15De aceea ți-am ieșit înainte, să te caut, și te-am și găsit.

16Mi-am împodobit patul cu învelitori, cu așternut de pânzeturi din Egipt;

17mi-am stropit așternutul cu smirnă, aloe și scorțișoară.

Isa 19.9;

18Vino, să ne îmbătăm de dragoste până dimineață, să ne desfătăm cu dezmierdări!

19Căci bărbatul meu nu este acasă, a plecat într-o călătorie lungă,

20a luat cu el sacul cu bani, și nu se va întoarce acasă decât la luna nouă."

21Tot vorbindu-i, ea l-a ademenit, și l-a atras cu buzele ei ademenitoare.

Prov 5.3;Ps 12.2;

22Deodată a început să meargă după ea, ca boul care se duce la măcelărie, ca un cerb care aleargă spre cursă,

23ca pasărea care dă buzna în laț, fără să știe că o va costa viața, până ce săgeata îi străpunge ficatul.

Ecl 9.12;

24Și acum, fiilor, ascultați-mă, și luați aminte la cuvintele gurii mele.

25Să nu ți se abată inima spre calea unei asemenea femei, nu te rătăci pe cărările ei.

26Căci ea a făcut să cadă multe jertfe, și mulți sunt cei pe care i-a ucis ea.

Neem 13.26;

27Casa ei este drumul spre locuința morților, drumul care pogoară spre locașurile morții.

Prov 2.18;Prov 5.5;Prov 9.18;

Strigarea înțelepciunii.

## 1 4 < 8 > 10 11 12 16 20 24 28 31

1Nu strigă înțelepciunea, și nu-și înalță priceperea glasul?

Prov 1.20;Prov 9.3;

2Ea se așează sus pe înălțimi, afară pe drum, la răspântii,

3și strigă lângă porți, la intrarea cetății, la intrarea porților:

4"Oamenilor, către voi strig, și spre fiii oamenilor se îndreaptă glasul meu.

5Învățați-vă minte, proștilor, și înțelepțiți-vă nebunilor!

6Ascultați, căci am lucruri mari de spus, și buzele mi se deschid ca să învețe pe alții ce este drept.

Prov 22.20;

7Căci gura mea vestește adevărul, și buzele mele urăsc minciuna!

8Toate cuvintele gurii mele sunt drepte, n-au nimic neadevărat nici sucit în ele.

9Toate sunt lămurite pentru cel priceput, și drepte pentru cei ce au găsit știința.

10Primiți mai degrabă învățăturile mele decât argintul, și mai degrabă știința decât aurul scump.

11Căci înțelepciunea prețuiește mai mult decât mărgăritarele, și nici un lucru de preț nu se poate asemui cu ea.

Iov 28.15;Ps 19.10;Ps 119.127;Prov 3.14-15;Prov 4.5-7;Prov 16.16;

12Eu, Înțelepciunea, am ca locuință mintea, și pot născoci cele mai chibzuite planuri.

13Frica de Domnul este urârea răului; trufia și mândria, purtarea rea și gura... mincinoasă, iată ce urăsc eu.

Prov 16.6;Prov 6.17;Prov 4.24;

14De la mine vine sfatul și izbânda, eu sunt priceperea, a mea este puterea.

Ecl 7.19;

15Prin mine împărățesc împărații și dau voievozii porunci drepte.

Dan 2.21;Rom 13.1;

16Prin mine cârmuiesc dregătorii, și mai marii, toți judecătorii pământului.

17Eu iubesc pe cei ce mă iubesc, și cei ce mă caută cu tot dinadinsul mă găsesc.

1Sam 2.30;Ps 91.14;Ioan 14.21;Iac 1.5;

18Cu mine este bogăția și slava, avuțiile trainice și dreptatea.

Prov 3.16;Mat 6.33;

19Rodul meu este mai bun decât aurul cel mai curat, și venitul meu întrece argintul cel mai ales.

Prov 3.14;Prov 8.10;

20Eu umblu pe calea nevinovăției, pe mijlocul cărărilor neprihănirii,

21ca să dau o adevărată moștenire celor ce mă iubesc, și să le umplu vistieriile.

Obârșia înțelepciunii.

22Domnul m-a făcut cea dintâi dintre lucrările Lui, înaintea celor mai vechi lucrări ale Lui.

Prov 3.19;Ioan 1.1;

23Eu am fost așezată din veșnicie, înainte de orice început, înainte de a fi pământul.

Ps 2.6;

24Am fost născută când încă nu erau adâncuri, nici izvoare încărcate cu ape;

25am fost născută înainte de întărirea munților, înainte de a fi dealurile,

Iov 15.7-8;

26când nu era încă nici pământul, nici câmpiile, nici cea dintâi fărâmă din pulberea lumii.

27Când a întocmit Domnul cerurile, eu eram de față; când a tras o zare pe fața adâncului,

28când a pironit norii sus, și când au țâșnit cu putere izvoarele adâncului,

29când a pus un hotar mării, ca apele să nu treacă peste porunca Lui, când a pus temeliile pământului,

Gen 1.9-10;Iov 38.10-11;Ps 33.7;Ps 104.9;Ier 5.22;Iov 38.4;

30eu eram meșterul Lui, la lucru lângă el, și în toate zilele eram desfătarea Lui, jucând neîncetat înaintea Lui,

Ioan 1.1-18;Mat 3.17;Col 1.13;

31jucând pe rotocolul pământului Său, și găsindu-mi plăcerea în fiii oamenilor.

Ps 16.3;

32Și acum, fiilor, ascultați-mă, căci ferice de cei ce păzesc căile mele!

Ps 119.1-2;Ps 128.1-2;Luc 11.28;

33Ascultați învățătura, ca să vă faceți înțelepți, și nu lepădați sfatul meu.

34Ferice de omul care m-ascultă, care veghează zilnic la porțile mele, și păzește pragul ușii mele.

Prov 3.13-18;

35Căci cel ce mă găsește, găsește viața, și capătă bunăvoința Domnului.

Prov 12.2;

36Dar cel ce păcătuiește împotriva mea își vatămă sufletul său; toți cei ce mă urăsc pe mine, iubesc moartea.

Prov 2.20;

Strigarea prietenoasă a înțelepciunii.

## 1 4 < 9 > 12 16 20 24 28 31

1Înțelepciunea și-a zidit casa, și-a tăiat cei șapte stâlpi.

Mat 16.18;Efes 2.20-22;1Pet 2.5;

2Și-a junghiat vitele, și-a amestecat vinul, și-a pus masa.

Mat 22.3;Prov 9.5;Prov 23.30;

3Și-a trimis slujnicele, și strigă, de pe... vârful înălțimilor cetății:

Rom 10.15;Prov 8.1-2;Prov 9.14;

4"Cine este prost, să vină încoace!" Celor lipsiți de pricepere le zice:

Prov 9.16;Prov 6.32;Mat 11.25;

5"Veniți de mâncați din pâinea mea, și beți din vinul pe care l-am amestecat!

Prov 9.2;Cânt 5.1;Isa 55.1;Ioan 6.27;

6Lăsați prostia, și veți trăi, și umblați pe calea priceperii!"

7Cel ce mustră pe un batjocoritor își trage dispreț, și cel ce caută să îndrepte pe cel rău se alege cu ocară.

8Nu mustra pe cel batjocoritor, ca să nu te urască; mustră pe cel înțelept, și el te va iubi!

9Dă înțeleptului, și se va face și mai înțelept; învață pe cel neprihănit, și va învăța și mai mult!

Mat 13.12;

10Începutul înțelepciunii este frica de Domnul; și știința sfinților, este priceperea.

Iov 28.28;Ps 111.10;Prov 1.7;

11Prin mine ți se vor înmulți zilele, și ți se vor mări anii vieții tale.

Prov 3.2-16;Prov 10.27;

12Dacă ești înțelept, pentru tine ești înțelept; dacă ești batjocoritor, tu singur vei suferi.

Iov 35.6-7;Prov 16.26;

Îndemn împotriva ademenirii nebuniei.

13Nebunia este o femeie gălăgioasă, proastă și care nu știe nimic.

Prov 7.11;

14Ea stă totuși la ușa casei sale, pe un scaun, pe înălțimile cetății,

Prov 9.3;

15ca să strige la trecătorii, care merg pe calea cea dreaptă:

16"Cine este prost, să vină aici!" Iar celui fără minte îi zice:

Prov 9.4;

17"Apele furate sunt dulci, și pâinea luată pe ascuns este plăcută!"

Prov 20.17;

18El nu știe că acolo sunt morții, și că oaspeții ei sunt în văile locuinței morților.

Prov 2.18;Prov 7.27;

Binecuvântarea dreptății, blestemul păcatului.

## 1 4 8 < 10 > 12 16 20 24 28 31

1Pildele lui Solomon. Un fiu înțelept este bucuria tatălui, dar un fiu nebun este mâhnirea mamei sale.

Prov 15.20;Prov 17.21-25;Prov 19.13;Prov 29.3-15;

2Comorile câștigate pe nedrept nu folosesc, dar neprihănirea izbăvește de la moarte.

Ps 49.6;Prov 11.4;Luc 12.19-20;Dan 4.27;

3Domnul nu lasă pe cel neprihănit să sufere de foame, dar îndepărtează pofta celor răi.

Ps 10.14;Ps 34.9-10;Ps 37.25;

4Cine lucrează cu o mână leneșă sărăcește, dar mâna celor harnici îmbogățește.

Prov 12.24;Prov 19.15;Prov 13.4;Prov 21.5;

5Cine strânge vara, este un om chibzuit, cine doarme în timpul seceratului este un om care face rușine.

Prov 12.4;Prov 17.2;Prov 19.26;

6Pe capul celui neprihănit sunt binecuvântări, dar gura celor răi ascunde silnicie.

Prov 10.11;Est 7.8;

7Pomenirea celui neprihănit este binecuvântată, dar numele celor răi putrezește. -

Ps 9.5-6;Ps 112.6;Ecl 8.10;

8Cine are o inimă înțeleaptă primește învățăturile, dar cine are o gură nesocotită se prăpădește singur. -

Prov 10.10;

9Cine umblă fără prihană, umblă fără teamă, dar cine apucă pe căi strâmbe se dă singur de gol. -

Ps 23.4;Prov 28.18;Isa 33.15-16;

10Cine clipește din ochi este o pricină de întristare, și cine are o gură nesocotită se prăpădește singur. -

Prov 6.13;Prov 10.8;

11Gura celui neprihănit este un izvor de viață, dar gura celor răi ascunde silnicie. -

Ps 37.30;Prov 13.14;Prov 18.4;Ps 107.42;Prov 10.6;

12Ura stârnește certuri, dar dragostea acoperă toate greșelile. -

Prov 17.9;1Cor 13.4;1Pet 4.8;

13Pe buzele omului priceput se află înțelepciunea, dar nuiaua este pentru spatele celui fără minte. -

Prov 26.3;

14Înțelepții păstrează știința, dar gura nebunului este o pieire apropiată. -

Prov 18.7;Prov 21.23;

15Averea este o cetate întărită pentru cel bogat; dar prăpădirea celor nenorociți, este sărăcia lor. -

Iov 31.24;Ps 52.7;Prov 18.11;1Tim 6.17;

16Cel neprihănit își întrebuințează câștigul pentru viață, iar cel rău își întrebuințează venitul pentru păcat. -

17Cine își aduce aminte de certare apucă pe calea vieții; dar cel ce uită mustrarea apucă pe căi greșite. -

18Cine ascunde ura, are buze mincinoase, și cine răspândește bârfelile este un nebun. -

Ps 15.3;

19Cine vorbește mult nu se poate să nu păcătuiască, dar cel ce-și ține buzele, este un om chibzuit. -

Ecl 5.3;Iac 3.2;

20Limba celui neprihănit este argint ales; inima celor răi este puțin lucru. -

21Buzele celui neprihănit înviorează pe mulți oameni, dar nebunii mor fiindcă n-au judecată. -

22Binecuvântarea Domnului îmbogățește, și El nu lasă să fie urmată de nici un necaz. -

Gen 24.35;Gen 26.12;Ps 37.22;

23Pentru cel nebun este o plăcere să facă răul, dar pentru cel înțelept este o plăcere să lucreze cu pricepere. -

Prov 14.9;Prov 15.21;

24Celui rău de ce se teme aceea i se întâmplă, dar celor neprihăniți li se împlinește dorința. -

Iov 15.21;Ps 145.19;Mat 5.6;1Ioan 5.14-15;

25Cum trece vârtejul, așa piere cel rău; dar cel neprihănit are temelii veșnice. -

Ps 37.9-10;Ps 15.5;Prov 10.30;Mat 7.24-25;Mat 16.18;

26Cum este oțetul pentru dinți și fumul pentru ochi, așa este leneșul pentru cel ce-l trimite. -

27Frica de Domnul lungește zilele, dar anii celui rău sunt scurtați. -

Prov 9.11;Iov 15.32-33;Iov 22.16;Ps 55.23;Ecl 7.17;

28Așteptarea celor neprihăniți nu va fi decât bucurie, dar nădejdea celor răi va pieri. -

Iov 8.13;Iov 11.20;Ps 112.10;Prov 11.7;Ps 1.6;Ps 37.20;

29Calea Domnului este un zid de apărare pentru cel nevinovat, dar este o topenie pentru cei ce fac răul. -

30Cel neprihănit nu se va clătina niciodată, dar cei răi nu vor locui în țară. -

Ps 37.22-29;Ps 125.1;Prov 10.25;

31Gura celui neprihănit scoate înțelepciune, dar limba stricată va fi nimicită. -

Ps 37.20;

32Buzele celui neprihănit știu să vorbească lucruri plăcute, dar gura celor răi spune răutăți.

## 1 4 8 < 11 > 16 20 24 28 31

1Cumpăna înșelătoare este urâtă Domnului, dar cântăreala dreaptă Îi este plăcută.

Lev 19.35-36;Deut 25.13-16;Prov 16.11;Prov 20.10-23;

2Când vine mândria, vine și rușinea; dar înțelepciunea este cu cei smeriți.

Prov 15.33;Prov 16.18;Prov 18.12;Dan 4.30-31;

3Neprihănirea oamenilor cinstiți îi cârmuiește fără teamă, dar vicleniile celor stricați le aduc pieirea.

Prov 13.6;

4În ziua mâniei, bogăția nu slujește la nimic; dar neprihănirea izbăvește de la moarte.

Prov 10.2;Ezec 7.19;Țef 1.18;Gen 7.1;

5Nevinovăția omului fără prihană îi netezește calea, dar cel rău cade prin însăși răutatea lui.

Prov 5.22;Ecl 10.8;

6Nevinovăția oamenilor fără prihană îi scapă, dar cei răi sunt prinși de răutatea lor.

7La moartea celui rău, îi piere nădejdea, și așteptarea oamenilor nelegiuiți este nimicită.

Prov 10.28;

8Cel neprihănit este scăpat din strâmtoare, și cel rău îi ia locul.

Prov 21.18;

9Cu gura lui omul nelegiuit pierde pe aproapele său, dar cei neprihăniți sunt scăpați prin știință.

Iov 8.13;

10Când le merge bine celor neprihăniți, toată cetatea se bucură; și când pier cei răi, toți strigă de veselie.

Est 8.15;Prov 28.12-28;

11Cetatea se înalță prin binecuvântarea oamenilor fără prihană, dar este surpată prin gura celor răi. -

Prov 29.8;

12Cine defaimă pe aproapele său este fără minte, dar omul cu pricepere primește și tace. -

13Cine umblă cu bârfeli dă pe față lucruri ascunse, dar sufletul credincios ține ce i s-a încredințat. -

Lev 19.16;Prov 20.19;

14Când nu este chibzuință, poporul cade; dar biruința vine prin marele număr de sfetnici. -

1Împ 12.1;Prov 15.22;Prov 24.6;

15Cui se pune chezaș pentru altul, îi merge rău, dar cine se teme să se pună chezaș este liniștit. -

Prov 6.1;

16O femeie plăcută capătă cinste, și cei asupritori capătă bogăție. -

Prov 31.30;

17Omul milostiv își face bine sufletului său, dar omul fără milă își tulbură însăși carnea lui. -

Mat 5.7;Mat 25.34;

18Cel rău dobândește un câștig înșelător, dar cel ce seamănă neprihănirea are o adevărată plată. -

Osea 10.12;Gal 6.8-9;Iac 3.18;

19Adevărata neprihănire duce la viață, dar cel ce urmărește răul găsește moartea. -

20Cei cu inima stricată sunt o scârbă înaintea Domnului, dar cei ce umblă fără prihană Îi sunt plăcuți.

21Hotărât: cel rău nu va rămâne nepedepsit, dar sămânța celor neprihăniți va fi scăpată. -

Prov 16.5;Ps 112.2;

22Femeia frumoasă și fără minte este ca un inel de aur pus în râtul unui porc. -

23Dorința celor neprihăniți este numai bine; dar așteptarea celor răi este numai mânie. -

Rom 2.8-9;

24Unul, care dă cu mâna largă, ajunge mai bogat; și altul, care economisește prea mult, nu face decât să sărăcească. -

Ps 112.9;

25Sufletul binefăcător va fi săturat, și cel ce udă pe alții va fi udat și el. -

2Cor 9.6-10;Mat 5.7;

26Cine oprește grâul este blestemat de popor, dar pe capul celui ce-l vinde vine binecuvântarea. -

Amos 8.5-6;Iov 29.13;

27Cine urmărește binele, își câștigă bunăvoință, dar cine urmărește răul este atins de el. -

Est 7.10;Ps 7.15-16;Ps 9.15-16;Ps 10.2;Ps 57.6;

28Cine se încrede în bogății va cădea, dar cei neprihăniți vor înverzi ca frunzișul. -

Iov 31.24;Ps 52.7;Marc 10.24;Luc 12.21;1Tim 6.17;Ps 1.3;Ps 52.8;Ps 92.12;Ier 17.8;

29Cine își tulbură casa va moșteni vânt, și nebunul va fi robul omului înțelept! -

Ecl 5.16;

30Rodul celui neprihănit este un pom de viață, și cel înțelept câștigă suflete. -

Dan 12.3;1Cor 9.19;Iac 5.20;

31Iată, cel neprihănit este răsplătit pe pământ; cu cât mai mult cel rău și păcătos!

Ier 25.29;1Pet 4.17-18;

## 1 4 8 < 12 > 14 15 16 20 24 28 31

1Cine iubește certarea, iubește știința; dar cine urăște mustrarea, este prost. -

2Omul de bine capătă bunăvoința Domnului, dar Domnul osândește pe cel plin de răutate.

Prov 8.35;

3Omul nu se întărește prin răutate, dar rădăcina celor neprihăniți nu se va clătina. -

Prov 10.25;

4O femeie cinstită este cununa bărbatului ei, dar cea care-i face rușine este ca putregaiul în oasele lui. -

Prov 31.23;1Cor 11.7;Prov 14.30;

5Gândurile celor neprihăniți nu sunt decât dreptate, dar sfaturile celor răi nu sunt decât înșelăciune. -

6Cuvintele celor răi sunt niște curse ca să verse sânge, dar gura celor fără prihană îi izbăvește. -

Prov 1.11-18;Prov 14.3;

7Cei răi sunt răsturnați, și nu mai sunt, dar casa celor neprihăniți rămâne în picioare! -

Ps 37.36-37;Prov 11.21;Mat 7.24-27;

8Un om este prețuit după măsura priceperii lui, dar cel cu inima stricată este disprețuit. -

1Sam 25.17;

9Mai bine să fii într-o stare smerită și să ai o slugă, decât să faci pe fudulul și să n-ai ce mânca. -

Prov 13.7;Deut 25.4;

10Cel neprihănit se îndură de vite, dar inima celui rău este fără milă.

11Cine-și lucrează ogorul va avea belșug de pâine, dar cine umblă după lucruri de nimic este fără minte. -

Gen 3.19;Prov 28.19;Prov 6.32;

12Cel rău poftește prada celor nelegiuiți, dar rădăcina celor neprihăniți rodește. -

13În păcătuirea cu buzele este o cursă primejdioasă, dar cel neprihănit scapă din bucluc. -

Prov 18.7;2Pet 2.9;

14Prin rodul gurii te saturi de bunătăți, și fiecare primește după lucrul mâinilor lui. -

Prov 13.2;Prov 18.20;Isa 3.10-11;

15Calea nebunului este fără prihană în ochii lui, dar înțeleptul ascultă sfaturile. -

Prov 3.7;Luc 18.11;

16Nebunul îndată își dă pe față mânia, dar înțeleptul ascunde ocara. -

Prov 29.11;

17Cine spune adevărul face o mărturisire dreaptă, dar martorul mincinos vorbește înșelăciune. -

Prov 14.5;

18Cine vorbește în chip ușuratic, rănește ca străpungerea unei săbii, dar limba înțelepților aduce vindecare. -

Ps 57.4;Ps 59.7;Ps 64.3;Ps 52.5;Prov 19.9;

19Buza care spune adevărul este întărită pe vecie, dar limba mincinoasă nu stă decât o clipă. -

20Înșelătoria este în inima celor ce cugetă răul, dar bucuria este pentru cei ce sfătuiesc la pace. -

21Nici o nenorocire nu se întâmplă celui neprihănit, dar cei răi sunt năpădiți de rele. -

22Buzele mincinoase sunt urâte Domnului, dar cei ce lucrează cu adevăr îi sunt plăcuți. -

Prov 6.17;Prov 11.20;Apoc 22.15;

23Omul înțelept îți ascunde știința, dar inima nebunilor vestește nebunia. -

Prov 13.16;Prov 15.2;

24Mâna celor harnici va stăpâni, dar mâna leneșă va plăti bir. -

Prov 10.4;

25Neliniștea din inima omului îl doboară, dar o vorbă bună îl înveselește. -

Prov 15.13;Isa 50.4;

26Cel neprihănit arată prietenului său calea cea bună, dar calea celor răi îi duce în rătăcire. -

27Leneșul nu-și frige vânatul, dar comoara de preț a unui om este munca. -

28Pe cărarea neprihănirii este viața, și pe drumul însemnat de ea nu este moarte. -

## 1 4 8 < 13 > 16 20 24 28 31

1Un fiu înțelept ascultă învățătura tatălui său, dar batjocoritorul n-ascultă mustrarea. -

1Sam 2.25;

2Prin rodul gurii ai parte de bine, dar cei stricați au parte de silnicie. -

Prov 12.14;

3Cine-și păzește gura, își păzește sufletul; cine-și deschide buzele mari aleargă spre pieirea lui. -

Ps 39.1;Prov 21.23;Iac 3.2;

4Leneșul dorește mult, și totuși, n-are nimic, dar cei harnici se satură. -

Prov 10.4;

5Cel neprihănit urăște cuvintele mincinoase, dar cel rău se face urât și se acoperă de rușine. -

6Neprihănirea păzește pe cel nevinovat, dar răutatea aduce pierzarea păcătosului. -

Prov 11.3-6;

7Unul face pe bogatul, și n-are nimic, altul face pe săracul, și are totuși mari avuții, -

Prov 12.9;

8Omul cu bogăția lui își răscumpără viața, dar săracul n-ascultă mustrarea. -

9Lumina celor neprihăniți arde voioasă, dar candela celor răi se stinge. -

Iov 18.5-6;Iov 21.17;Prov 24.20;

10Prin mândrie se ațâță numai certuri, dar înțelepciunea este cu cel ce ascultă sfaturile. -

11Bogăția câștigată fără trudă scade, dar ce se strânge încetul cu încetul, crește. -

Prov 10.2;Prov 20.21;

12O nădejde amânată îmbolnăvește inima, dar o dorință împlinită este un pom de viață. -

Prov 13.19;

13Cine nesocotește Cuvântul Domnului se pierde, dar cine se teme de poruncă este răsplătit. -

2Cron 36.16;

14Învățătura înțeleptului este un izvor de viață, ca să abată pe om din cursele morții. -

Prov 10.11;Prov 14.27;Prov 16.22;2Sam 22.6;

15O minte sănătoasă câștigă bunăvoință, dar calea celor stricați este pietroasă. -

16Orice om chibzuit lucrează cu cunoștință, dar nebunul își dă la iveală nebunia. -

Prov 12.23;Prov 15.2;

17Un sol rău cade în nenorocire, dar un sol credincios aduce tămăduire. -

Prov 25.13;

18Sărăcia și rușinea sunt partea celui ce leapădă certarea, dar cel ce ia seama la mustrare este pus în cinste. -

Prov 15.5-31;

19Împlinirea unei dorințe este dulce sufletului, dar celor nebuni le este urât să se lase de rău. -

Prov 13.12;

20Cine umblă cu înțelepții se face înțelept, dar cui îi place să se însoțească cu nebunii o duce rău. -

21Nenorocirea urmărește pe cei ce păcătuiesc, dar cei neprihăniți vor fi răsplătiți cu fericire.

Ps 32.10;

22Omul de bine lasă moștenitori pe copiii copiilor săi, dar bogățiile păcătosului sunt păstrate pentru cel neprihănit. -

Iov 27.16-17;Prov 28.8;Ecl 2.26;

23Ogorul pe care-l desțelenește săracul dă o hrană îmbelșugată, dar mulți pier din pricina nedreptății lor. -

Prov 12.11;

24Cine cruță nuiaua, urăște pe fiul său, dar cine-l iubește, îl pedepsește îndată. -

Prov 19.18;Prov 22.15;Prov 23.13;Prov 29.15-17;

25Cel neprihănit mănâncă până se satură, dar pântecele celor răi duce lipsă. -

Ps 34.10;Ps 37.3;

## 1 4 8 12 < 14 > 16 20 24 28 31

1Femeia înțeleaptă își zidește casa, iar femeia nebună o dărâmă cu înseși mâinile ei. -

Prov 24.3;Rut 4.11;

2Cine umblă cu neprihănire, se teme de Domnul, dar cine apucă pe căi strâmbe, Îl nesocotește. -

Iov 12.4;

3În gura nebunului este o nuia pentru mândria lui, dar pe înțelepți îi păzesc buzele lor. -

Prov 12.6;

4Unde nu sunt boi, ieslea rămâne goală, dar puterea boilor aduce belșug de roade. -

5Un martor credincios nu minte, dar un martor mincinos spune minciuni.

Ex 20.16;Ex 23.1;Prov 6.19;Prov 12.17;Prov 14.25;

6Batjocoritorul caută înțelepciunea și n-o găsește, dar pentru omul priceput știința este lucru ușor. -

Prov 8.9;Prov 17.24;

7Depărtează-te de nebun, căci nu pe buzele lui vei găsi știința. -

8Înțelepciunea omului chibzuit îl face să vadă pe ce cale să meargă, dar nebunia celor nesocotiți îi înșeală pe ei înșiși. -

9Cei nesocotiți glumesc cu păcatul, dar între cei fără prihană este bunăvoință. -

Prov 10.23;

10Inima își cunoaște necazurile, și nici un străin nu se poate amesteca în bucuria ei. -

11Casa celor răi va fi nimicită, dar cortul celor fără prihană va înflori. -

Iov 8.15;

12Multe căi pot părea bune omului, dar la urmă se văd că duc la moarte. -

Prov 16.25;Rom 6.21;

13De multe ori chiar în mijlocul râsului inima poate fi mâhnită, și bucuria poate sfârși prin necaz. -

Prov 5.4;Ecl 2.2;

14Cel cu inima rătăcită se satură de căile lui, și omul de bine se satură și el de ce este în el. -

Prov 1.31;Prov 12.14;

15Omul lesne crezător crede orice vorbă, dar omul chibzuit ia seama bine cum merge. -

16Înțeleptul se teme și se abate de la rău, dar nesocotitul este îngâmfat și fără frică. -

Prov 22.3;

17Cine este iute la mânie face prostii, și omul plin de răutate se face urât. -

18Cei proști au parte de nebunie, dar oamenii chibzuiți sunt încununați cu știință. -

19Cei răi se pleacă înaintea celor buni, și cei nelegiuiți înaintea porților celui neprihănit. -

20Săracul este urât chiar și de prietenul său, dar bogatul are foarte mulți prieteni. -

Prov 19.7;

21Cine disprețuiește pe aproapele său face un păcat, dar ferice de cine are milă de cei nenorociți. -

Ps 41.1;Ps 112.9;

22În adevăr cei ce gândesc răul se rătăcesc. dar cei ce gândesc binele lucrează cu bunătate și credincioșie.

23Oriunde se muncește este și câștig, dar oriunde numai se vorbește, este lipsă. -

24Bogăția este o cunună pentru cei înțelepți, dar cei nesocotiți n-au altceva decât nebunie. -

25Martorul care spune adevărul scapă suflete, dar cel înșelător spune minciuni. -

Prov 14.5;

26Cine se teme de Domnul are un sprijin tare în El, și copiii lui au un loc de adăpost la El. -

27Frica de Domnul este un izvor de viață, ea ne ferește de cursele morții. -

Prov 13.14;

28Mulțimea poporului este slava împăratului, lipsa poporului este pieirea voievodului. -

29Cine este încet la mânie are multă pricepere, dar cine se aprinde iute, face multe prostii. -

Prov 16.32;Iac 1.19;

30O inimă liniștită este viața trupului, dar pizma este putrezirea oaselor. -

Ps 112.10;Prov 12.4;

31Cine asuprește pe sărac, batjocorește pe Ziditorul său, dar cine are milă de cel lipsit, cinstește pe Ziditorul său. -

Prov 17.5;Mat 25.40-45;Iov 31.15-16;Prov 22.2;

32Cel rău este doborât de răutatea lui, dar cel neprihănit chiar și la moarte trage nădejde. -

Iov 13.15;Iov 19.26;Ps 23.4;Ps 37.37;2Cor 1.9;2Cor 5.8;2Tim 4.18;

33Înțelepciunea se odihnește într-o inimă pricepută, dar în mijlocul celor nesocotiți ea se dă de gol. -

Prov 12.16;Prov 29.11;

34Neprihănirea înalță pe un popor, dar păcatul este rușinea popoarelor. -

35Un împărat are plăcere de un slujitor chibzuit, dar pe cel de ocară, îl atinge mânia lui.

Mat 24.45-47;

## 1 4 8 12 < 15 > 20 24 28 31

1Un răspuns blând potolește mânia, dar o vorbă aspră ațâță mânia.

Jud 8.1-3;Prov 25.15;1Sam 25.10;1Împ 12.13-16;

2Limba înțelepților dă știință plăcută, dar gura nesocotiților împroașcă nebunie. -

Prov 15.28;Prov 12.23;Prov 13.16;

3Ochii Domnului sunt în orice loc, ei văd pe cei răi și pe cei buni. -

Iov 34.21;Prov 5.21;Ier 16.17;Ier 32.19;Evr 4.13;

4Limba dulce este un pom de viață, dar limba stricată zdrobește sufletul. -

5Nesocotitul disprețuiește învățătura tatălui său, dar cine ia seama la mustrare ajunge înțelept. -

Prov 10.1;Prov 13.18;Prov 15.31-32;

6În casa celui neprihănit este mare belșug, dar în câștigurile celui rău este tulburare. -

7Buzele înțelepților seamănă știința, dar inima celor nesocotiți este stricată. -

8Jertfa celor răi este o scârbă înaintea Domnului, dar rugăciunea celor fără prihană Îi este plăcută. -

Prov 21.27;Prov 28.9;Isa 1.11;Isa 61.8;Isa 66.3;Ier 6.20;Ier 7.22;Amos 5.22;

9Calea celui rău este urâtă Domnului, dar El iubește pe cel ce umblă după neprihănire. -

Prov 21.21;1Tim 6.11;

10Cine părăsește cărarea este aspru pedepsit, și cine urăște mustrarea va muri. -

1Împ 22.8;Prov 5.12;Prov 10.17;

11Locuința morților și Adâncul sunt cunoscute Domnului, cu cât mai mult inimile oamenilor! -

Iov 26.6;Ps 139.8;2Cron 6.30;Ps 7.9;Ps 44.21;Ioan 2.24-25;Ioan 21.17;Fapt 1.24;

12Batjocoritorului nu-i place să fie mustrat, de aceea nu se duce la cei înțelepți. -

Amos 5.10;2Tim 4.3;

13O inimă veselă înseninează fața; dar când inima este tristă, duhul este mâhnit. -

Prov 17.22;Prov 12.25;

14Inima celor pricepuți caută știința, dar gura nesocotiților găsește plăcere în nebunie. -

15Toate zilele celui nenorocit sunt rele, dar cel cu inima mulțumită are un ospăț necurmat. -

Prov 17.22;

16Mai bine puțin, cu frică de Domnul, decât o mare bogăție, cu tulburare! -

Ps 37.16;Prov 16.8;1Tim 6.6;

17Mai bine un prânz de verdețuri, și dragoste, decât un bou îngrășat, și ură. -

Prov 17.1;

18Un om iute la mânie stârnește certuri, dar cine este încet la mânie potolește neînțelegerile. -

Prov 26.21;Prov 29.22;

19Drumul leneșului este ca un hățiș de spini, dar cărarea celor fără prihană este netezită. -

Prov 22.5;

20Un fiu înțelept este bucuria tatălui său, dar un om nesocotit disprețuiește pe mama sa. -

Prov 10.1;Prov 29.3;

21Nebunia este o bucurie pentru cel fără minte, dar un om priceput merge pe drumul cel drept. -

Prov 10.23;Efes 5.15;

22Planurile nu izbutesc, când lipsește o adunare care să chibzuiască, dar izbutesc când sunt mulți sfetnici. -

Prov 11.14;Prov 20.18;

23Omul are bucurie să dea un răspuns cu gura lui, și ce bună este o vorbă spusă la vreme potrivită! -

Prov 25.11;

24Pentru cel înțelept cărarea vieții duce în sus, ca să-l abată de la locuința morților, care este jos. -

Filp 3.20;Col 3.1-2;

25Domnul surpă casa celor mândri, dar întărește hotarele văduvei. -

Prov 12.7;Prov 14.11;Ps 68.5-6;Ps 146.9;

26Gândurile rele sunt urâte Domnului, dar cuvintele prietenoase sunt curate înaintea Lui. -

Prov 6.16-18;Ps 37.30;

27Cel lacom de câștig își tulbură casa, dar cel ce urăște mita va trăi. -

Prov 11.19;Isa 5.8;Ier 17.11;

28Inima celui neprihănit se gândește ce să răspundă, dar gura celor răi împroașcă răutăți. -

1Pet 3.15;

29Domnul Se depărtează de cei răi, dar ascultă rugăciunea celor neprihăniți. -

Ps 10.1;Ps 34.16;Ps 145.18-19;

30O privire prietenoasă înveselește inima, o veste bună întărește oasele. -

31Urechea care ia aminte la învățăturile care duc la viață, locuiește în mijlocul înțelepților. -

Prov 15.5;

32Cel ce leapădă certarea își disprețuiește sufletul, dar cel ce ascultă mustrarea capătă pricepere. -

33Frica de Domnul este școala înțelepciunii, și smerenia merge înaintea slavei. -

Prov 1.7;Prov 18.12;

## 1 4 8 12 < 16 > 18 19 20 24 28 31

1Planurile pe care le face inima atârnă de om, dar răspunsul pe care-l dă gura vine de la Domnul. -

Prov 16.9;Prov 19.21;Prov 20.24;Ier 10.23;Mat 10.19-20;

2Toate căile omului sunt curate în ochii lui, dar cel ce cercetează duhurile este Domnul. -

Prov 21.2;1Sam 16.7;

3Încredințează-ți lucrările în mâna Domnului, și îți vor izbuti planurile. -

Ps 37.5;Ps 55.22;Mat 6.25;Luc 12.22;Filp 4.6;1Pet 5.7;

4Domnul a făcut toate pentru o țintă, chiar și pe cel rău pentru ziua nenorocirii. -

Isa 43.7;Rom 11.36;Iov 21.30;Rom 9.22;

5Orice inimă trufașă este o scârbă înaintea Domnului; hotărât, ea nu va rămâne nepedepsită. -

Prov 6.17;Prov 8.13;Prov 11.21;

6Prin dragoste și credincioșie omul ispășește nelegiuirea, și prin frica de Domnul se abate de la rău. -

Dan 4.27;Luc 11.41;Prov 14.16;

7Când sunt plăcute Domnului căile cuiva, îi face prieteni chiar și pe vrăjmașii lui. -

8Mai bine puțin, cu dreptate, decât mari venituri, cu strâmbătate. -

Ps 37.16;Prov 15.16;

9Inima omului se gândește pe ce cale să meargă, dar Domnul îi îndreaptă pașii. -

Prov 16.1;Prov 19.21;Ps 37.23;Prov 20.24;Ier 10.23;

10Hotărâri dumnezeiești sunt pe buzele împăratului, gura lui nu trebuie să facă greșeli când judecă. -

11Cântarul și cumpăna dreaptă vin de la Domnul; toate greutățile de cântărit sunt lucrarea Lui. -

Lev 19.36;Prov 11.1;

12Împăraților le este scârbă să facă rău, căci prin neprihănire se întărește un scaun de domnie. -

Prov 25.5;Prov 29.14;

13Buzele neprihănite sunt plăcute împăraților, și ei iubesc pe cel ce vorbește cu neprihănire. -

Prov 14.35;Prov 22.11;

14Mânia împăratului este un vestitor al morții, dar un om înțelept trebuie s-o potolească. -

Prov 19.12;Prov 20.2;

15Seninătatea feței împăratului este viața, și bunăvoința lui este ca o ploaie de primăvară. -

Prov 19.12;Iov 29.23;Zah 10.1;

16Cu cât mai mult face câștigarea înțelepciunii decât a aurului! Cu cât este mai de dorit câștigarea priceperii decât a argintului! -

Prov 8.11-19;

17Calea oamenilor fără prihană este să se ferească de rău; acela își păzește sufletul, care veghează asupra căii sale. -

18Mândria merge înaintea pieirii, și trufia merge înainte căderii. -

Prov 11.2;Prov 17.19;Prov 18.12;

19Mai bine să fii smerit cu cei smeriți, decât să împarți prada cu cei mândri. -

20Cine cugetă la Cuvântul Domnului, găsește fericirea, și cine se încrede în Domnul este fericit. -

Ps 2.12;Ps 34.8;Ps 125.1;Isa 30.18;Ier 17.7;

21Cine are o inimă înțeleaptă este numit priceput, dar dulceața buzelor mărește știința. -

22Înțelepciunea este un izvor de viață pentru cine o are; dar pedeapsa nebunilor este nebunia lor. -

Prov 13.14;Prov 14.27;

23Cine are o inimă înțeleaptă, își arată înțelepciunea când vorbește, și mereu se văd învățături noi pe buzele lui. -

Ps 37.30;Mat 12.34;

24Cuvintele prietenoase sunt ca un fagur de miere, dulci pentru suflet, și sănătoase pentru oase. -

25Multe căi i se par bune omului, dar la urmă duc la moarte. -

Prov 14.12;

26Cine muncește, pentru el muncește, căci foamea lui îl îndeamnă la lucru. -

Prov 9.12;Ecl 6.7;

27Omul stricat pregătește nenorocirea, și pe buzele lui este ca un foc aprins. -

28Omul neastâmpărat stârnește certuri, și pârâtorul dezbină pe cei mai buni prieteni. -

Prov 6.14-19;Prov 15.18;Prov 26.21;Prov 29.22;Prov 17.9;

29Omul asupritor amăgește pe aproapele său, și-l duce pe o cale, care nu este bună. -

Prov 1.10;

30Cine închide ochii, ca să se dedea la gânduri stricate, cine-și mușcă buzele, a și săvârșit răul. -

31Perii albi sunt o cunună de cinste, ea se găsește pe calea neprihănirii. -

Prov 20.29;

32Cel încet la mânie prețuiește mai mult decât un viteaz, și cine este stăpân pe sine prețuiește mai mult decât cine cucerește cetăți. -

Prov 19.11;

33Se aruncă sorțul în poala hainei, dar orice hotărâre vine de la Domnul. -

## 1 4 8 12 < 17 > 20 24 28 31

1Mai bine o bucată de pâine uscată, cu pace, decât o casă plină de cărnuri, cu ceartă! -

Prov 15.17;

2Un argat cu minte stăpânește peste fiul care face rușine, și va împărți moștenirea cu frații lui.

Prov 10.5;Prov 19.26;

3Tigaia lămurește argintul, și cuptorul lămurește aurul; dar Cel ce încearcă inimile, este Domnul. -

Ps 26.2;Prov 27.21;Ier 17.10;Mal 3.3;

4Cel rău ascultă cu luare aminte la buza nelegiuită, și mincinosul pleacă urechea la limba nimicitoare. -

5Cine își bate joc de sărac, își bate joc de Cel ce l-a făcut; cine se bucură de o nenorocire, nu va rămâne nepedepsit. -

Prov 14.31;Iov 31.29;Obad 12;

6Copiii copiilor sunt cununa bătrânilor, și părinții sunt slava copiilor lor. -

Ps 127.3;Ps 128.3;

7Cuvintele alese nu se potrivesc în gura unui nebun; cu cât mai puțin cuvintele mincinoase în gura unui om de viță aleasă! -

8Darurile par o piatră scumpă în ochii celor ce le primesc: ori încotro se întorc, izbândesc. -

Prov 18.16;Prov 19.6;

9Cine acoperă o greșeală, caută dragostea, dar cine o pomenește mereu în vorbirile lui, dezbină pe prieteni. -

Prov 10.12;Prov 16.28;

10O mustrare pătrunde mai mult pe omul priceput, decât o sută de lovituri pe cel nebun. -

11Cel rău nu caută decât răscoală, dar un sol fără milă va fi trimis împotriva lui. -

12Mai bine să întâlnești o ursoaică jefuită de puii ei, decât un nebun în timpul nebuniei lui. -

Osea 13.8;

13Celui ce întoarce rău pentru bine, nu-i va părăsi răul casa. -

Ps 109.4-5;Ier 18.20;Rom 12.17;1Tes 5.15;1Pet 3.9;

14Începutul unei certe este ca slobozirea unor ape; de aceea, curmă cearta înainte de a se înteți. -

Prov 20.3;1Tes 4.11;

15Cel ce iartă pe vinovat și osândește pe cel nevinovat, sunt amândoi o scârbă înaintea Domnului. -

Ex 23.7;Prov 24.24;Isa 5.23;

16La ce slujește argintul în mâna nebunului? Să cumpere înțelepciunea?... Dar n-are minte. -

Prov 21.25-26;

17Prietenul adevărat iubește oricând, și în nenorocire ajunge ca un frate. -

Rut 1.16;Prov 18.24;

18Omul fără minte dă chezășie, se pune chezaș pentru aproapele său. -

Prov 6.1;Prov 11.15;

19Cine iubește certurile iubește păcatul, și cine-și zidește poarta prea înaltă, își caută pieirea. -

Prov 16.18;

20Cel cu inimă prefăcută nu găsește fericirea, și cel cu limba stricată cade în nenorocire. -

Iac 3.8;

21Cine dă naștere unui nebun va avea întristare, și tatăl unui nebun nu poate să se bucure. -

Prov 10.1;Prov 19.13;Prov 17.25;

22O inimă veselă este un bun leac, dar un duh mâhnit usucă oasele. -

Prov 12.25;Prov 15.13-15;Ps 22.15;

23Cel rău primește daruri pe ascuns, ca să sucească și căile dreptății. -

Ex 23.8;

24Înțelepciunea este în fața omului priceput, dar ochii nebunului o caută la capătul pământului. -

Prov 14.6;Ecl 2.14;Ecl 8.1;

25Un fiu nebun aduce necaz tatălui său, și amărăciune celei ce l-a născut. -

Prov 10.1;Prov 15.20;Prov 19.13;Prov 17.21;

26Nu este bine să osândești pe cel neprihănit la o gloabă, nici să lovești pe cei de neam ales din pricina neprihănirii lor. -

Prov 17.15;Prov 18.5;

27Cine își înfrânează vorbele, cunoaște știința, și cine are duhul potolit este un om priceput. -

Iac 1.19;

28Chiar și un prost ar trece de înțelept dacă ar tăcea, și de priceput dacă și-ar ține gura.

Iov 13.5;

## 1 4 8 12 16 < 18 > 20 24 28 31

1Cel ursuz caută ce-i place lui, se supără de orice lucru bun. -

2Nebunului nu-i este de învățătură, ci vrea să arate ce știe el. -

3Când vine cel rău, vine și disprețul; și odată cu rușinea, vine și ocara. -

4Cuvintele gurii unui om sunt ca niște ape adânci; izvorul înțelepciunii este ca un șuvoi care curge într-una. -

Prov 10.11;Prov 20.5;Ps 78.2;

5Nu este bine să ai în vedere fața celui rău, ca să nedreptățești pe cel neprihănit la judecată. -

Lev 19.15;Deut 1.17;Deut 16.19;Prov 24.23;Prov 28.21;

6Vorbele nebunului aduc ceartă, și gura lui înjură până stârnește lovituri. -

7Gura nebunului îi aduce pieirea, și buzele îi sunt o cursă pentru suflet. -

Prov 10.14;Prov 12.13;Prov 13.3;Ecl 10.12;

8Cuvintele bârfitorului sunt ca prăjiturile: alunecă până în fundul măruntaielor. -

Prov 12.18;Prov 26.22;

9Cine se lenevește în lucrul lui este frate cu cel ce nimicește. -

Prov 28.24;

10Numele Domnului este un turn tare; cel neprihănit fuge în el, și stă la adăpost. -

2Sam 22.3-51;Ps 18.2;Ps 27.1;Ps 61.3-4;Ps 91.2;Ps 144.2;

11Averea este o cetate întărită pentru cel bogat; în închipuirea lui, ea este un zid înalt. -

Prov 10.15;

12Înainte de pieire, inima omului se îngâmfă, dar smerenia merge înaintea slavei. -

Prov 11.2;Prov 15.33;Prov 16.18;

13Cine răspunde fără să fi ascultat, face o prostie și își trage rușinea. -

Ioan 7.51;

14Duhul omului îl sprijinește la boală; dar duhul doborât de întristare, cine-l va ridica? -

15O inimă pricepută dobândește știința, și urechea celor înțelepți caută știința. -

16Darurile unui om îi fac loc, și-i deschid intrarea înaintea celor mari. -

Gen 32.20;1Sam 25.27;Prov 17.8;Prov 21.14;

17Cel care vorbește întâi în pricina lui, pare că are dreptate, dar vine celălalt, și-l ia la cercetare. -

18Sorțul pune capăt neînțelegerilor, și hotărăște între cei puternici. -

19Frații nedreptățiți sunt mai greu de câștigat decât o cetate întărită, și certurile lor sunt tot așa de greu de înlăturat ca zăvoarele unei case împărătești. -

20Din rodul gurii lui își satură omul trupul, din venitul buzelor lui se satură. -

Prov 12.14;Prov 13.2;

21Moartea și viața sunt în puterea limbii; oricine o iubește, îi va mânca roadele. -

Mat 12.37;

22Cine găsește o nevastă bună, găsește fericirea; este un har pe care-l capătă de la Domnul. -

Prov 19.14;Prov 31.10;

23Săracul vorbește rugându-se, dar bogatul răspunde cu asprime. -

Iac 2.3;

24Cine își face mulți prieteni, îi face spre nenorocirea lui, dar este un prieten care ține mai mult la tine decât un frate. -

Prov 17.17;

## 1 4 8 12 16 < 19 > 24 28 31

1Mai mult prețuiește săracul, care umblă în neprihănirea lui, decât un bogat cu buze stricate și nebun. -

Prov 28.6;

2Lipsa de știință este o pagubă pentru cineva, și cine aleargă neghiobește înainte, o nimerește rău. -

3Nebunia omului îi sucește calea, și apoi cârtește împotriva Domnului cu inima lui. -

Ps 37.7;

4Bogăția aduce un mare număr de prieteni, dar săracul este părăsit de prietenul lui. -

Prov 14.20;

5Martorul mincinos nu rămâne nepedepsit, și cel ce spune minciuni nu va scăpa. -

Prov 19.9;Ex 23.1;Deut 19.16-19;Prov 6.19;Prov 21.28;

6Omul darnic are mulți lingușitori, și toți sunt prieteni cu cel ce dă daruri. -

Prov 29.26;Prov 17.8;Prov 18.16;Prov 21.14;

7Toți frații săracului îl urăsc; cu cât mai mult se depărtează prietenii lui de el! El se îndreaptă spre ei cu vorbe rugătoare, dar ei se fac nevăzuți. -

Prov 14.20;Ps 38.11;

8Cine capătă înțelepciune, își iubește sufletul; cine păstrează priceperea, găsește fericirea. -

Prov 16.20;

9Martorul mincinos nu rămâne nepedepsit, și cel ce spune minciuni va pieri, -

Prov 19.5;

10Unui nebun nu-i stă bine să trăiască în desfătări, cu atât mai puțin unui rob să stăpânească peste voievozi. -

Prov 30.22;Ecl 10.6-7;

11Înțelepciunea face pe om răbdător, și este o cinste pentru el să uite greșelile. -

Prov 14.29;Iac 1.19;Prov 16.32;

12Mânia împăratului este ca răcnetul unui leu, și bunăvoința lui este ca roua pe iarbă. -

Prov 16.14-15;Prov 20.2;Prov 28.15;Osea 14.5;

13Un fiu nebun este o nenorocire pentru tatăl său, și o nevastă gâlcevitoare este ca o streașină de pe care picură într-una. -

Prov 10.1;Prov 15.20;Prov 17.21-25;Prov 21.9-19;Prov 27.15;

14Casa și averea le moștenim de la părinți, dar o nevastă pricepută este un dar de la Domnul. -

2Cor 12.14;Prov 18.22;

15Lenea te cufundă într-un somn adânc, și sufletul molatic suferă de foame. -

Prov 6.9;Prov 10.4;Prov 20.13;Prov 23.21;

16Cine păzește porunca, își păzește sufletul; cine nu veghează asupra căii sale, va muri. -

Luc 10.28;Luc 11.28;

17Cine are milă de sărac, împrumută pe Domnul, și El îi va răsplăti binefacerea. -

Prov 28.27;Ecl 11.1;Mat 10.42;Mat 25.40;2Cor 9.6-8;Evr 6.10;

18Pedepsește-ți fiul, căci tot mai este nădejde, dar nu dori să-l omori. -

Prov 13.24;Prov 23.13;Prov 29.17;

19Cel pe care-l apucă mânia trebuie să-și ia pedeapsa; căci dacă-l scoți din ea, va trebui să mai faci odată lucrul acesta. -

20Ascultă sfaturile, și primește învățătura, ca să fii înțelept pe viitor! -

Ps 37.37;

21Omul face multe planuri în inima lui, dar hotărârea Domnului, aceea se împlinește. -

Iov 23.13;Ps 33.10-11;Prov 16.1-9;Isa 14.26-27;Isa 46.10;Fapt 5.39;Evr 6.17;

22Ceea ce face farmecul unui om este bunătatea lui; și mai mult prețuiește un sărac decât nu mincinos. -

23Frica de Domnul duce la viață, și cel ce o are, petrece noaptea sătul, fără să fie cercetat de nenorocire. -

1Tim 4.8;

24Leneșul își vâră mâna în strachină, și n-o duce înapoi la gură. -

Prov 15.19;Prov 26.13-15;

25Lovește pe batjocoritor, și prostul se va face înțelept; mustră... pe omul priceput, și va înțelege știința. -

Prov 21.11;Deut 13.11;Prov 9.8;

26Cine jefuiește pe tatăl său și izgonește pe mama sa, este un fiu care aduce rușine și ocară. -

Prov 17.2;

27Încetează, fiule, să mai asculți învățătura, dacă ea te depărtează de învățăturile înțelepte. -

28Un martor stricat își bate joc de dreptate, și gura celor răi înghite nelegiuirea. -

Iov 15.16;Iov 20.12-13;Iov 34.7;

29Pedepsele sunt pregătite pentru batjocoritori, și loviturile pentru spinările nebunilor.

Prov 10.13;Prov 26.3;

## 1 4 8 12 16 < 20 > 22 23 24 28 31

1Vinul este batjocoritor, băuturile tari sunt gălăgioase; oricine se îmbată cu ele nu este înțelept. -

Gen 9.21;Prov 23.29-30;Isa 28.7;Osea 4.11;

2Frica pe care o insuflă împăratul este ca răcnetul unui leu, cine îl supără, păcătuiește împotriva sa însuși. -

Prov 16.14;Prov 19.12;Prov 8.36;

3Este o cinste pentru om să se ferească de certuri; dar orice nebun se lasă stăpânit de aprindere. -

Prov 17.14;

4Toamna, leneșul nu ară; la secerat, ar vrea să strângă roade, dar nu este nimic! -

Prov 10.4;Prov 19.24;Prov 19.15;

5Sfaturile în inima omului sunt ca niște ape adânci, dar omul priceput știe să scoată din ele. -

Prov 18.4;

6Mulți oameni își trâmbițează bunătatea; dar cine poate găsi un om credincios? -

Prov 25.14;Mat 6.2;Luc 18.11;Ps 12.1;Luc 18.8;

7Cel neprihănit umblă în neprihănirea lui; ferice de copiii lui după el! -

2Cor 1.12;Ps 37.26;Ps 112.2;

8Împăratul, care stă pe scaunul de domnie al dreptății, risipește orice rău cu privirea lui. -

Prov 20.26;

9Cine poate zice: "Mi-am curățit inima, sunt curat de păcatul meu?" -

1Împ 8.46;2Cron 6.36;Iov 14.4;Ps 51.5;Ecl 7.20;1Cor 4.4;1Ioan 1.8;

10Două feluri de greutăți și două feluri de măsuri, sunt o scârbă înaintea Domnului. -

Deut 25.13;Prov 20.23;Prov 11.1;Prov 16.11;Mic 6.10-11;

11Copilul lasă să se vadă încă din faptele lui dacă purtarea lui va fi curată și fără prihană. -

Mat 7.16;

12Urechea care aude, și ochiul care vede, și pe una și pe celălalt, Domnul le-a făcut. -

Ex 4.11;Ps 94.9;

13Nu iubi somnul, căci vei ajunge sărac; deschide ochii, și te vei sătura de pâine. -

Prov 6.9;Prov 12.11;Prov 19.15;Rom 12.11;

14"Rău! Rău!" zice cumpărătorul, și plecând, se fericește. -

15Este aur și sunt multe mărgăritare; dar buzele înțelepte sunt un lucru scump. -

Iov 28.12-19;Prov 3.15;Prov 8.11;

16Ia-i haina, căci s-a pus chezaș pentru altul; și ține-l zălog pentru alții. -

Prov 22.26-27;Prov 27.13;

17Pâinea minciunii este dulce omului, dar mai pe urmă gura îi este plină de pietriș. -

Prov 9.17;

18Planurile se pun la cale prin sfat! Fă războiul cu chibzuință. -

Prov 15.22;Prov 24.6;Luc 14.31;

19Cine umblă cu bârfeli dă pe față lucrurile ascunse; și cu cel ce nu-și poate ține gura să nu te amesteci. -

Prov 11.13;Rom 16.18;

20Dacă cineva blestemă pe tatăl său și pe mama sa, i se va stinge lumina în mijlocul întunericului. -

Ex 21.17;Lev 20.9;Mat 15.4;Iov 18.5-6;Prov 24.20;

21O moștenire repede câștigată de la început, nu va fi binecuvântată la sfârșit. -

Prov 28.20;Hab 2.6;

22Nu zice: "Îi voi întoarce eu răul!" Nădăjduiește în Domnul, și El te va ajuta. -

Deut 32.35;Prov 17.13;Prov 24.29;Rom 12.17-19;1Tes 5.15;1Pet 3.9;2Sam 16.12;

23Domnul urăște două feluri de greutăți, și cântarul mincinos nu este un lucru bun. -

Prov 20.10;

24Domnul îndreaptă pașii omului, dar ce înțelege omul din calea sa? -

Ps 37.23;Prov 16.9;Ier 10.23;

25Este o cursă pentru om să facă în pripă o făgăduință sfântă, și abia după ce a făcut juruința să se gândească. -

Ecl 5.4-5;

26Un împărat înțelept vântură pe cei răi, și trece cu roata peste ei. -

Ps 101.5;Prov 20.8;

27Suflarea omului este o lumină a Domnului, care pătrunde până în fundul măruntaielor. -

1Cor 2.11;

28Bunătatea și credincioșia păzesc pe împărat, și el își întărește scaunul de domnie prin bunătate. -

Ps 101.1;Prov 29.14;

29Slava tinerilor este tăria, dar podoaba bătrânilor sunt perii albi. -

Prov 16.31;

30Mijloacele de vindecare pentru cel rău sunt bătăile și vânătăile până la rană. -

## 1 4 8 12 16 < 21 > 24 28 31

1Inima împăratului este ca un râu de apă în mâna Domnului, pe care îl îndreaptă încotro vrea. -

2Omul socotește că toate căile lui sunt fără prihană, dar Cel ce cercetează inimile este Domnul. -

Prov 16.2;Prov 24.12;Luc 16.15;

3A face dreptate și judecată, este mai plăcut Domnului decât jertfele. -

1Sam 15.22;Ps 50.8;Prov 15.8;Isa 1.11;Osea 6.6;Mic 6.7-8;

4Privirile trufașe și inima îngâmfată, această candelă a celor răi, nu este decât păcat. -

Prov 6.17;

5Planurile omului harnic nu duc decât la belșug, dar cel ce lucrează cu grabă n-ajunge decât la lipsă. -

Prov 10.4;Prov 13.4;

6Comorile câștigate cu o limbă mincinoasă sunt o deșertăciune care fuge, și ele duc la moarte. -

Prov 10.2;Prov 13.11;Prov 20.21;2Pet 2.3;

7Silnicia celor răi îi mătură, pentru că nu vor să facă ce este drept. -

8Cel vinovat merge pe căi sucite, dar cel nevinovat face ce este bine.

9Mai bine să locuiești într-un colț pe acoperiș, decât cu o nevastă gâlcevitoare într-o casă mare. -

Prov 21.19;Prov 19.13;Prov 25.24;Prov 27.15;

10Sufletul celui rău dorește răul, semenul lui n-are nici o trecere înaintea lui. -

Iac 4.5;

11Când este pedepsit batjocoritorul, prostul se face înțelept: și când se dă învățătură celui înțelept, el capătă știința. -

Prov 19.25;

12Cel neprihănit se uită la casa celui rău, și vede ce repede sunt aruncați cei răi în nenorocire. -

Mat 7.2;Mat 18.30;Iac 2.13;

13Cine își astupă urechea la strigătul săracului, nici el nu va căpăta răspuns, când va striga. -

14Un dar făcut în taină potolește mânia, și o mită dată pe ascuns potolește cea mai puternică mânie. -

Prov 17.8-23;Prov 18.16;

15Este o bucurie pentru cel neprihănit să facă ce este bine, dar pentru cei ce fac răul este o groază. -

Prov 10.29;

16Omul care se abate de la calea înțelepciunii, se va odihni în adunarea celor morți. -

17Cine iubește petrecerile va duce lipsă, și cine iubește vinul și untdelemnul dresurilor nu se îmbogățește. -

18Cel rău slujește ca preț de răscumpărare pentru cel neprihănit, și cel stricat, pentru oamenii fără prihană. -

Prov 11.8;Isa 43.3-4;

19Mai bine să locuiești într-un pământ pustiu, decât cu o nevastă gâlcevitoare și supărăcioasă. -

Prov 21.9;

20Comori de preț și untdelemn sunt în locuința celui înțelept, dar omul fără minte le risipește. -

Ps 112.3;Mat 25.3-4;

21Cine urmărește neprihănirea și bunătatea, găsește viață, neprihănire și slavă. -

Prov 15.9;Mat 5.6;

22Înțeleptul cucerește cetatea vitejilor, și doboară puterea în care se încredeau. -

Ecl 9.14;

23Cine își păzește gura și limba, își scutește sufletul de multe necazuri. -

Prov 12.13;Prov 13.3;Prov 18.21;Iac 3.2;

24Cel mândru și trufaș se cheamă batjocoritor: el lucrează cu aprinderea îngâmfării.

25Poftele leneșului îl omoară, pentru că nu vrea să lucreze cu mâinile. -

Prov 13.4;

26Toată ziua o duce numai în pofte: dar cel neprihănit dă fără zgârcenie. -

Ps 37.26;Ps 112.9;

27Jertfa celor răi este o scârbă înaintea Domnului, cu cât mai mult când o aduc cu gânduri nelegiuite. -

Ps 50.9;Prov 15.8;Isa 66.3;Ier 6.20;Amos 5.22;

28Martorul mincinos va pieri, dar omul care ascultă bine va vorbi totdeauna cu izbândă. -

Prov 19.5-9;

29Cel rău ia o înfățișare nerușinată, dar omul fără prihană își îmbunătățește calea. -

30Nici înțelepciunea, nici priceperea, nici sfatul n-ajută împotriva Domnului. -

Isa 8.9-10;Ier 9.23;Fapt 5.39;

31Calul este pregătit pentru ziua bătăliei, dar biruința este a Domnului. -

Ps 20.7;Ps 33.17;Isa 31.1;Ps 3.8;

## 1 4 8 12 16 20 < 22 > 24 28 31

1Un nume bun este mai de dorit decât o bogăție mare, și a fi iubit prețuiește mai mult decât argintul și aurul. -

Ecl 7.1;

2Bogatul și săracul se întâlnesc: Domnul i-a făcut și pe unul și pe altul. -

Prov 29.13;1Cor 12.21;Iov 31.15;Prov 14.31;

3Omul chibzuit vede nenorocirea și se ascunde, dar cei proști merg înainte și sunt pedepsiți. -

Prov 14.16;Prov 27.12;

4Răsplata smereniei, a fricii de Domnul, este bogăția, slava și viața. -

Ps 112.3;Mat 6.33;

5Spini și curse sunt pe calea omului stricat: cel ce-și păzește sufletul se depărtează de ele. -

Prov 15.19;1Ioan 5.18;

6Învață pe copil calea pe care trebuie s-o urmeze, și când va îmbătrâni, nu se va abate de la ea. -

Efes 6.4;2Tim 3.15;

7Bogatul stăpânește peste cei săraci, și cel ce ia cu împrumut, este robul celui ce-i dă cu împrumut. -

Iac 2.6;

8Cine seamănă nelegiuire, nelegiuire va secera, și nuiaua nelegiuirii lui este gata. -

Iov 4.8;Osea 10.13;

9Omul milostiv va fi binecuvântat, pentru că dă săracului din pâinea lui.

2Cor 9.6;

10Izgonește pe batjocoritor, și cearta se va sfârși, neînțelegerile și ocările vor înceta. -

Gen 21.9-10;Ps 101.5;

11Cine iubește curăția inimii, și are bunăvoința pe buze, este prieten cu împăratul. -

Ps 101.6;Prov 16.13;

12Ochii Domnului păzesc pe cel ce are știință, dar înfruntă cuvintele celui stricat.

13Leneșul zice: "Afară este un leu, care m-ar putea ucide pe uliță!" -

Prov 26.13;

14Gura curvelor este o groapă adâncă; pe cine vrea să-l pedepsească Domnul, acela cade în ea. -

Prov 2.16;Prov 5.3;Prov 7.5;Prov 23.27;Ecl 7.26;

15Nebunia este lipită de inima copilului, dar nuiaua certării o va dezlipi de el. -

Prov 13.24;Prov 19.18;Prov 23.13-14;Prov 29.15-17;

16Cine asuprește pe sărac ca să-și mărească avuția, va trebui să dea și el altuia mai bogat și va duce lipsă. -

17Pleacă-ți urechea, și ascultă cuvintele înțelepților, și ia învățătura mea în inimă.

18Căci este bine să le păstrezi înăuntrul tău, și să-ți fie toate deodată pe buze. -

19Pentru ca să-ți pui încrederea în Domnul, vreau să te învăț eu astăzi, da, pe tine.

20N-am așternut eu oare în scris pentru tine sfaturi și cugetări,

Prov 8.6;

21ca să te învăț lucruri temeinice, cuvinte adevărate, ca să răspunzi cu vorbe adevărate celui ce te trimite? -

Luc 1.3-4;1Pet 3.15;

22Nu despuia pe sărac, pentru că este sărac, și nu asupri pe nenorocitul care stă la poartă!

Ex 23.6;Iov 31.16-21;Zah 7.10;Mal 3.5;

23Căci Domnul le va apăra pricina lor, și va despuia viața celor ce-i despoaie. -

1Sam 24.12;1Sam 25.39;Ps 12.5;Ps 35.1-10;Ps 68.5;Ps 140.12;Prov 23.11;Ier 51.36;

24Nu te împrieteni cu omul mânios, și nu te însoți cu omul iute la mânie,

25ca nu cumva să te deprinzi cu cărările lui, și să-ți ajungă o cursă pentru suflet. -

26Nu fi printre cei ce pun chezășii, printre cei ce dau zălog pentru datorii.

Prov 6.1;Prov 11.15;

27Căci dacă n-ai cu ce să plătești, pentru ce ai voi să ți se ia patul de sub tine?

Prov 20.16;

28Nu muta hotarul cel vechi, pe care l-au așezat părinții tăi. -

Deut 19.14;Deut 27.17;Prov 23.10;

29Dacă vezi un om iscusit în lucrul lui, acela poate sta lângă împărați, nu lângă oamenii de rând.

## 1 4 8 12 16 20 < 23 > 28 31

1Dacă stai la masă la unul din cei mari, ia seama ce ai dinainte:

2pune-ți un cuțit în gât, dacă ești prea lacom.

3Nu pofti mâncărurile lui alese, căci sunt o hrană înșelătoare.

4Nu te chinui ca să te îmbogățești, nu-ți pune priceperea în aceasta.

Prov 28.20;1Tim 6.9-10;Prov 3.5;Rom 12.16;

5Abia ți-ai aruncat ochii spre ea și nu mai este; căci bogăția își face aripi, și, ca vulturul, își ia zborul spre ceruri.

6Nu mânca pâinea celui pizmaș, și nu pofti mâncărurile lui alese,

Ps 141.4;Deut 15.9;

7căci el este ca unul care își face socotelile în suflet. "Mănâncă și bea", îți va zice el; dar inima lui nu este cu tine.

Ps 12.2;

8Bucata pe care ai mâncat-o, o vei vărsa, și cuvintele plăcute pe care le vei spune, sunt pierdute.

9Nu vorbi la urechea celui nebun, căci el nesocotește cuvintele tale înțelepte.

Prov 9.8;Mat 7.6;

10Nu muta hotarul văduvei, și nu intra în ogorul orfanilor,

Deut 19.14;Deut 27.17;Prov 22.28;

11căci răzbunătorul lor este puternic: El le va apăra pricina împotriva ta.

Iov 31.21;Prov 22.23;

12Deschide-ți inima la învățătură, și urechile la cuvintele științei.

13Nu cruța copilul de mustrare, căci dacă-l vei lovi cu nuiaua, nu va muri.

Prov 13.24;Prov 19.18;Prov 22.15;Prov 29.15-17;

14Lovindu-l cu nuiaua, îi scoți sufletul din locuința morților.

1Cor 5.5;

15Fiule, dacă-ți va fi inima înțeleaptă, inima mea se va bucura;

Prov 23.24-25;Prov 29.3;

16și înăuntrul meu se va înveseli, când buzele tale vor spune ce este bine.

17Să nu-ți pizmuiască inima pe cei păcătoși, ci să aibă totdeauna frică de Domnul;

Ps 37.1;Ps 73.3;Prov 3.31;Prov 24.1;Prov 28.14;

18căci este o răsplată, și nu ți se va tăia nădejdea.

Ps 37.37;Prov Cap 24;Luc 16.25;

19Ascultă, fiule, și fii înțelept; îndreaptă-ți inima pe calea cea dreaptă.

Prov 4.23;

20Nu fi printre cei ce beau vin, nici printre cei ce se îmbuibă cu carne.

Isa 5.22;Mat 24.49;Luc 21.34;Rom 13.13;Efes 5.18;

21Căci bețivul și cel ce se dedă la îmbuibare sărăcesc, și ațipirea te face să porți zdrențe.

Prov 19.15;

22Ascultă pe tatăl tău, care te-a născut, și nu nesocoti pe mama ta, când a îmbătrânit.

Prov 1.8;Prov 30.17;Efes 6.1-2;

23Cumpără adevărul, și nu-l vinde, înțelepciunea, învățătura și priceperea.

Prov 4.5-7;Mat 13.44;

24Tatăl celui neprihănit se înveselește, și cel ce dă naștere unui înțelept se bucură.

Prov 10.1;Prov 15.20;Prov 23.15;

25Să se bucure tatăl tău și mama ta, să se înveselească cea care te-a născut.

26Fiule, dă-mi inima ta, și să găsească plăcere ochii tăi în căile Mele.

27Căci curva este o groapă adâncă, și străina o fântână strâmtă.

Prov 22.14;

28Ea pândește ca un hoț, și mărește între oameni numărul celor stricați.

Prov 7.12;Ecl 7.26;

29Ale cui sunt vaietele? Ale cui sunt oftările? Ale cui sunt neînțelegerile? Ale cui sunt plângerile? Ale cui sunt rănirile fără pricină? Ai cui sunt ochii roșii?

Isa 5.11-22;Gen 49.12;

30Ale celor ce întârzie la vin, și se duc să golească paharul cu vin amestecat.

Prov 20.1;Efes 5.18;

31Nu te uita la vin când curge roșu și face mărgăritare în pahar; el alunecă ușor,

Ps 75.8;Prov 9.2;

32dar pe urmă ca un șarpe mușcă și înțeapă ca un basilisc.

33Ochii ți se vor uita după femeile altora, și inima îți va vorbi prostii.

34Vei fi ca un om culcat în mijlocul mării, ca un om culcat pe vârful unui catarg.

35"M-a lovit... dar nu mă doare!... M-a bătut... dar nu simt nimic! Când... mă voi trezi? Mai vreau vin!"

Prov 27.22;Ier 5.3;Efes 4.19;Deut 29.19;Isa 56.12;

## 1 4 8 12 16 20 < 24 > 26 27 28 31

1Nu pizmui pe oamenii cei răi, și nu dori să fii cu ei;

Ps 37.1,etc;Ps 73.3;Prov 3.31;Prov 23.17;Prov 24.19;Prov 1.15;

2căci inima lor se gândește la prăpăd, și buzele lor vorbesc nelegiuiri. -

Ps 10.7;

3Prin înțelepciune se înalță o casă, și prin pricepere se întărește;

4prin știință se umplu cămările ei de toate bunătățile de preț și plăcute.

5Un om înțelept este plin de putere, și cel priceput își oțelește vlaga.

Prov 21.22;Ecl 9.16;

6Căci prin măsuri chibzuite câștigi bătălia, și prin marele număr al sfetnicilor ai biruința. -

Prov 11.14;Prov 15.22;Prov 20.18;Luc 14.31;

7Înțelepciunea este prea înaltă pentru cel nebun: el nu va deschide gura la judecată. -

Ps 10.5;Prov 14.6;

8Cine se gândește să facă rău, se cheamă un om plin de răutate. -

Rom 1.30;

9Gândul celui nebun nu este decât păcat, și batjocoritorul este o scârbă pentru oameni. -

10Dacă slăbești în ziua necazului, mică îți este puterea. -

11Izbăvește pe cei târâți la moarte, și scapă pe cei ce sunt aproape să fie junghiați. -

Ps 82.4;Isa 58.6-7;1Ioan 3.16;

12Dacă zici: "Ah! n-am știut!"... Crezi că nu vede Cel ce cântărește inimile și Cel ce veghează asupra sufletului tău? Și nu va răsplăti El fiecăruia după faptele lui? -

Prov 21.2;Iov 34.11;Ps 62.12;Ier 32.19;Rom 2.6;Apoc 2.23;Apoc 22.12;

13Fiule, mănâncă miere, căci este bună, și fagurul de miere este dulce pentru cerul gurii tale.

Cânt 5.1;

14Tot așa, și înțelepciunea este bună pentru sufletul tău: dacă o vei găsi, ai un viitor, și nu ți se va tăia nădejdea. -

Ps 119.10;Ps 119.103;Prov 23.18;

15Nu întinde curse, nelegiuitule, la locuința celui neprihănit, și nu-i tulbura odihna.

Ps 10.9-10;

16Căci cel neprihănit de șapte ori cade, și se ridică, dar cei răi se prăbușesc în nenorocire.

Iov 5.19;Ps 34.19;Ps 37.24;Mic 7.8;Apo 7.10;Amos 5.2;Amos 8.14;Apoc 18.21;

17Nu te bucura de căderea vrăjmașului tău, și să nu ți se înveselească inima când se poticnește el,

Iov 31.29;Ps 35.15-19;Prov 17.5;Obad 12;

18ca nu cumva Domnul să vadă, să nu-I placă, și să-Și întoarcă mânia de la el. -

19Nu te mânia din pricina celor ce fac rău, și nu pizmui pe cei răi!

Ps 37.1;Ps 73.3;Prov 23.17;Prov 24.1;

20Căci cel ce face răul n-are nici un viitor, și lumina celor răi se stinge. -

Ps 11.6;Iov 18.5-6;Iov 21.17;Prov 13.9;Prov 20.20;

21Fiule, teme-te de Domnul și de împăratul; și să nu te amesteci cu cei neastâmpărați!

Rom 13.7;1Pet 2.17;

22Căci deodată le va veni pieirea, și cine poate ști sfârșitul amândoura! -

23Iată ce mai spun înțelepții: "Nu este bine să ai în vedere fața oamenilor în judecăți." -

Lev 19.15;Deut 1.17;Deut 16.19;Prov 18.5;Prov 28.21;Ioan 7.24;

24Pe cine zice celui rău: "Tu ești bun!" îl blestemă popoarele, și-l urăsc neamurile.

Prov 17.15;Isa 5.23;

25Dar celor ce judecă drept le merge bine, și o mare binecuvântare vine peste ei. -

26Un răspuns bun este ca un sărut pe buze.

27Vezi-ți întâi de treburi afară, îngrijește de lucrul câmpului, și apoi apucă-te să-ți zidești casa. -

1Împ 5.17-18;Luc 14.28;

28Nu vorbi în chip ușuratic împotriva aproapelui tău; ori ai vrea să înșeli cu buzele tale? -

Efes 4.25;

29Nu zice: "Cum mi-a făcut el așa am să-i fac și eu, îi vor răsplăti după faptele lui!" -

Prov 20.22;Mat 5.39-44;Rom 12.17-19;

30Am trecut pe lângă ogorul unui leneș, și pe lângă via unui om fără minte.

31Și era numai spini, acoperit de mărăcini, și zidul de piatră era prăbușit.

Gen 3.18;

32M-am uitat bine și cu luare aminte, și am tras învățătură din ce am văzut.

33"Să mai dorm puțin, să mai ațipesc puțin, să mai încrucișez mâinile puțin ca să mă odihnesc!"...

Prov 6.9;

34Și sărăcia vine peste tine pe neașteptate, ca un hoț, și lipsa, ca un om înarmat.

## 1 4 8 12 16 20 < 25 > 28 31

1Iată încă vreo câteva din Pildele lui Solomon, strânse de oamenii lui Ezechia, împăratul lui Iuda. -

1Împ 4.32;

2Slava lui Dumnezeu stă în ascunderea lucrurilor, dar slava împăraților stă în cercetarea lucrurilor. -

Deut 29.29;Rom 11.33;Iov 29.16;

3Înălțimea cerurilor, adâncimea pământului, și inima împăraților sunt nepătrunse. -

4Scoate zgura din argint, și argintarul va face din el un vas ales.

2Tim 2.21;

5Scoate și pe cel rău dinaintea împăratului, și scaunul lui de domnie se va întări prin neprihănire. -

Prov 20.8;Prov 16.12;Prov 29.14;

6Nu te făli înaintea împăratului, și nu lua locul celor mari;

7căci este mai bine să ți se zică: "Suie-te mai sus!" decât să fii pogorât înaintea voievodului pe care ți-l văd ochii. -

Luc 14.8-10;

8Nu te grăbi să te iei la ceartă, ca nu cumva la urmă să nu știi ce să faci, când te va lua la ocări aproapele tău. -

Prov 17.14;Mat 5.25;

9Apără-ți pricina împotriva aproapelui tău, dar nu da pe față taina altuia,

Mat 5.25;Mat 18.15;

10ca nu cumva, aflând-o cineva, să te umple de rușine, și să-ți iasă nume rău care să nu se mai șteargă. -

11Un cuvânt spus la vremea potrivită, este ca niște mere de aur într-un coșuleț de argint. -

Prov 15.23;Isa 50.4;

12Ca o verigă de aur și o podoabă de aur curat, așa este înțeleptul care mustră, pentru o ureche ascultătoare. -

13Ca răcoreala zăpezii pe vremea secerișului, așa este un sol credincios pentru cel ce-l trimite: el înviorează sufletul stăpânului său.

Prov 13.17;

14Ca norii și vântul fără ploaie, așa este un om care se laudă pe nedrept cu dărniciile lui. -

Iuda 12;Prov 20.6;

15Prin răbdare se înduplecă un voievod, și o limbă dulce poate zdrobi oase.

Gen 32.4;1Sam 25.24;Prov 15.1;Prov 16.14;

16Dacă dai peste miere, nu mânca decât atât cât îți ajunge, ca să nu ți se scârbească și s-o verși din gură. -

Prov 25.27;

17Calcă rar în casa aproapelui tău, ca să nu se sature de tine și să te urască. -

18Ca un buzdugan, ca o sabie și ca o săgeată ascuțită, așa este un om care face o mărturisire mincinoasă împotriva aproapelui său. -

Ps 57.4;Ps 120.3-4;Prov 12.18;

19Ca un dinte stricat și ca un picior care șchiopătează, așa este încrederea într-un stricat la ziua necazului. -

20Ca unul care își scoate haina pe o zi rece, sau varsă oțet pe silitră, așa este cine cântă cântece unei inimi în nenorocire. -

21Dacă este flămând vrăjmașul tău, dă-i pâine să mănânce, dacă-i este sete, dă-i apă să bea.

Dan 6.18;Rom 12.15;

22Căci făcând așa, aduni cărbuni aprinși pe capul lui, și Domnul îți va răsplăti. -

Ex 23.4-5;Mat 5.44;Rom 12.20;2Sam 16.12;

23Vântul de miazănoapte aduce ploaia, și limba clevetitoare aduce o față mâhnită. -

Iov 37.22;Ps 101.5;

24Mai bine să locuiești într-un colț pe acoperiș, decât să locuiești într-o casă mare cu o nevastă gâlcevitoare. -

Prov 19.13;Prov 21.9-19;

25Ca apa proaspătă pentru un om obosit, așa este o veste bună venită dintr-o țară depărtată. -

26Ca o fântână tulbure și ca un izvor stricat, așa este cel neprihănit care se clatină înaintea celui rău. -

27Nu este bine să mănânci multă miere: tot așa, nu este o cinste să alergi după slava ta însuți. -

Prov 25.16;Prov 27.2;

28Omul care nu este stăpân pe sine, este ca o cetate surpată și fără ziduri.

Prov 16.32;

## 1 4 8 12 16 20 24 < 26 > 28 31

1Cum nu se potrivesc zăpada vara, și ploaia în timpul secerișului, așa nu se potrivește slava pentru un nebun.

1Sam 12.17;

2Cum sare vrabia încoace și încolo și cum zboară rândunica, așa nu nimerește blestemul neîntemeiat. -

Num 23.8;Deut 23.5;

3Biciul este pentru cal, frâul pentru măgar, și nuiaua pentru spinarea nebunilor. -

Ps 32.9;Prov 10.13;

4Nu răspunde nebunului după nebunia lui, ca să nu semeni și tu cu el. -

5Răspunde însă nebunului după nebunia lui, ca să nu se creadă înțelept. -

Mat 16.1-4;Mat 21.24-27;

6Cel ce trimite o solie printr-un nebun, își taie singur picioarele, și bea nedreptatea. -

7Cum sunt picioarele ologului, așa este și o vorbă înțeleaptă în gura unor nebuni. -

8Cum ai pune o piatră în praștie, așa este când dai mărire unui nebun. -

9Ca un spin care vine în mâna unui om beat, așa este o vorbă înțeleaptă în gura nebunilor. -

10Ca un arcaș care rănește pe toată lumea, așa este cel ce tocmește pe nebuni și pe întâii veniți. -

11Cum se întoarce câinele la ce a vărsat, așa se întoarce nebunul la nebunia lui. -

2Pet 2.22;Ex 8.15;

12Dacă vezi un om care se crede înțelept, poți să ai mai multă nădejde pentru un nebun decât pentru el. -

Prov 29.20;Luc 18.11;Rom 12.16;Apoc 3.17;

13Leneșul zice: "Afară este un leu, pe ulițe este un leu!

Prov 22.13;

14Cum se învârtește ușa pe țâțânile ei, așa se învârtește leneșul în patul lui.

Prov 19.24;

15Leneșul își vâră mâna în blid, și-i vine greu s-o ducă iarăși la gură. -

16Leneșul se crede mai înțelept decât șapte oameni care răspund cu judecată.

17Un trecător care se amestecă într-o ceartă care nu-l privește, este ca unul care apucă un câine de urechi.

18Ca nebunul care aruncă săgeți aprinse și ucigătoare,

19așa este omul care înșeală pe aproapele său, și apoi zice: "Am vrut doar să glumesc!" -

Efes 5.4;

20Când nu mai sunt lemne, focul se stinge; și când nu mai este nici un clevetitor, cearta se potolește.

Prov 22.10;

21După cum cărbunele face jăratic, și lemnul foc, tot așa și omul gâlcevitor aprinde cearta.

Prov 15.18;Prov 29.22;

22Cuvintele clevetitorului sunt ca niște prăjituri, alunecă până în fundul măruntaielor. -

Prov 18.8;

23Ca zgura de argint pusă pe un ciob de pământ, așa sunt buzele aprinse și o inimă rea.

24Cel ce urăște se preface cu buzele lui, și înăuntrul lui pregătește înșelăciunea.

25Când îți vorbește cu glas dulce, nu-l crede, căci șapte urâciuni sunt în inima lui.

Ps 28.3;Ier 9.8;

26Chiar dacă-și ascunde ura în prefăcătorie, totuși răutatea lui se va descoperi în adunare. -

27Cine sapă groapa altuia cade el în ea, și piatra se întoarce peste cel ce o prăvălește.

Ps 7.15-16;Ps 9.15;Ps 10.2;Ps 57.6;Prov 28.10;Ecl 10.8;

28Limba mincinoasă urăște pe cei pe care-i doboară ea, și gura lingușitoare pregătește pieirea. -

## 1 4 8 12 16 20 24 < 27 > 31

1Nu te făli cu ziua de mâine, căci nu știi ce poate aduce o zi. -

Luc 12.19-20;Iac 4.13;

2Să te laude altul, nu gura ta, un străin, nu buzele tale.

Prov 25.27;

3Piatra este grea, și nisipul este greu, dar supărarea pe care o pricinuiește nebunul este mai grea decât amândouă. -

4Furia este fără milă și mânia năvalnică, dar cine poate sta împotriva geloziei? -

1Ioan 3.12;

5Mai bine o mustrare pe față decât o prietenie ascunsă. -

Prov 28.23;Gal 2.14;

6Rănile făcute de un prieten dovedesc credincioșia lui, dar sărutările unui vrăjmaș sunt mincinoase. -

Ps 141.5;

7Sătulul calcă în picioare fagurul de miere, dar pentru cel flămând toate amărăciunile sunt dulci. -

Iov 6.7;

8Ca pasărea plecată din cuibul ei, așa este omul plecat din locul său.

9Cum înveselește untdelemnul și tămâia inima, așa de dulci sunt sfaturile pline de dragoste ale unui prieten. -

10Nu părăsi pe prietenul tău și pe prietenul tatălui tău, dar nu intra în casa fratelui tău în ziua necazului tău: mai bine un vecin aproape decât un frate departe. -

Prov 17.17;Prov 18.24;Prov 19.7;

11Fiule, fii înțelept, și înveselește-mi inima, și atunci voi putea răspunde celui ce mă batjocorește. -

Prov 10.1;Prov 23.15-24;Ps 127.5;

12Omul chibzuit vede răul și se ascunde; dar proștii merg spre el și sunt pedepsiți. -

Prov 22.3;

13Ia-i haina, căci s-a pus chezaș pentru altul, ia-l zălog în locul unei străine. -

Ex 22.26;Prov 20.16;

14Binecuvântarea aproapelui cu glas tare dis-de-dimineață, este privită ca un blestem. -

15O streașină, care picură necurmat într-o zi de ploaie, și o nevastă gâlcevitoare sunt tot una.

Prov 19.13;

16Cine o oprește, parcă oprește vântul, și parcă ține untdelemnul în mâna dreaptă. -

17După cum fierul ascute fierul, tot așa și omul ațâță mânia altui om. -

18Cine îngrijește de un smochin va mânca din rodul lui, și cine-și păzește stăpânul va fi prețuit. -

1Cor 9.7-13;

19Cum răspunde în apă fața la față, așa răspunde inima omului inimii omului. -

20După cum locuința morților și adâncul nu se pot sătura, tot așa nici ochii omului nu se pot sătura. -

Prov 30.16;Hab 2.5;Ecl 1.8;Ecl 6.7;

21Ce este tigaia pentru lămurirea argintului și cuptorul pentru lămurirea aurului: aceea este bunul nume pentru un om. -

Prov 17.3;

22Pe nebun chiar dacă l-ai pisa cu pisălogul în piuă, în mijlocul grăunțelor, nebunia tot n-ar ieși din el. -

Prov 23.35;Isa 1.5;Ier 5.3;

23Îngrijește bine de oile tale, și ia seama la turmele tale.

24Căci nici o bogăție nu ține veșnic, și nici cununa nu rămâne pe vecie. -

25După ce se ridică fânul, se arată verdeața nouă, și ierburile de pe munți sunt strânse. -

Ps 104.14;

26Mieii sunt pentru îmbrăcăminte, și țapii pentru plata ogorului;

27laptele caprelor ți-ajunge pentru hrana ta, a casei tale, și pentru întreținerea slujnicelor tale.

## 1 4 8 12 16 20 24 < 28 > 30 31

1Cel rău fuge fără să fie urmărit, dar cel neprihănit îndrăznește ca un leu tânăr. -

Lev 26.17-36;Ps 53.5;

2Când este răscoală într-o țară, sunt mulți capi, dar cu un om priceput și încercat, domnia dăinuiește. -

3Un om sărac care apasă pe cei obijduiți, este ca o rupere de nori care aduce lipsă de pâine. -

Mat 18.28;

4Cei ce părăsesc legea, laudă pe cel rău, dar cei ce păzesc legea se mânie pe el. -

Ps 10.3;Ps 49.18;Rom 1.32;1Împ 18.18-21;Mat 3.7;Mat 14.4;Efes 5.11;

5Oamenii dedați la rău nu înțeleg ce este drept, dar cei ce caută pe Domnul înțeleg totul. -

Ps 92.6;Ioan 7.17;1Cor 2.15;1Ioan 2.20-27;

6Mai mult prețuiește săracul care umblă în neprihănirea lui, decât bogatul care umblă pe căi sucite. -

Prov 19.1;Prov 28.18;

7Cel ce păzește legea, este un fiu priceput, dar cel ce umblă cu cei desfrânați face rușine tatălui său. -

Prov 29.3;Iov 27.16-17;Prov 13.22;Ecl 2.26;

8Cine își înmulțește avuțiile prin dobândă și camătă, le strânge pentru cel ce are milă de săraci. -

Zah 7.11;

9Dacă cineva își întoarce urechea ca să n-asculte legea, chiar și rugăciunea lui este o scârbă. -

Ps 66.18;Ps 109.7;Prov 15.8;

10Cine rătăcește pe oamenii fără prihană pe calea cea rea, cade în groapa pe care a săpat-o, dar oamenii fără prihană moștenesc fericirea. -

Prov 26.27;Mat 6.33;

11Omul bogat se crede înțelept, dar săracul care este priceput îl cercetează. -

12Când biruiesc cei neprihăniți, este o mare slavă, dar când se înalță cei răi, fiecare se ascunde. -

Prov 28.28;Prov 11.10;Prov 29.2;Ecl 10.6;

13Cine își ascunde fărădelegile, nu propășește, dar cine le mărturisește și se lasă de ele, capătă îndurare. -

Ps 32.3-5;1Ioan 1.8-10;

14Ferice de omul care se teme necontenit, dar cel ce-și împietrește inima cade în nenorocire. -

Ps 16.8;Prov 23.17;Rom 2.5;Rom 11.20;

15Ca un leu care răcnește și ca un urs flămând, așa este cel rău care stăpânește peste un popor sărac. -

1Pet 5.8;Ex 1.14-22;Mat 2.16;

16Un voievod fără pricepere își înmulțește faptele de asuprire, dar cel ce urăște lăcomia își lungește zilele. -

17Un om al cărui cuget este încărcat cu sângele altuia, fuge până la groapă: nimeni să nu-l oprească. -

Gen 9.6;Ex 21.14;

18Cine umblă în neprihănire, găsește mântuirea, dar cine umblă pe două căi strâmbe cade într-o groapă. -

Prov 10.9-25;Prov 28.6;

19Cine își lucrează câmpul are belșug de pâine, dar cine aleargă după lucruri de nimic are belșug de sărăcie. -

Prov 12.11;

20Un om credincios este năpădit de binecuvântări, dar cel ce vrea să se îmbogățească repede nu rămâne nepedepsit. -

Prov 13.11;Prov 20.21;Prov 23.4;Prov 28.22;1Tim 6.9;

21Nu este bine să cauți la fața oamenilor; chiar pentru o bucată de pâine poate un om să se dedea la păcat. -

Prov 18.5;Prov 24.23;Ezec 13.19;

22Un om pizmaș se grăbește să se îmbogățească, și nu știe că lipsa va veni peste el. -

Prov 28.20;

23Cine mustră pe alții, găsește mai multă bunăvoință pe urmă, decât cel cu limba lingușitoare. -

Prov 27.5-6;

24Cine fură pe tatăl său și pe mama sa, și zice că nu este un păcat, este tovarăș cu nimicitorul. -

Prov 8.9;

25Cel lacom stârnește certuri, dar cel ce se încrede în Domnul este săturat din belșug. -

Prov 13.10;1Tim 6.6;

26Cine se încrede în inima lui este un nebun, dar cine umblă în înțelepciune va fi mântuit. -

27Cine dă săracului, nu duce lipsă, dar cine închide ochii, este încărcat cu blesteme. -

Deut 15.7;Prov 19.17;Prov 22.9;

28Când se înalță cei răi, fiecare se ascunde, dar când pier ei, cei buni se înmulțesc. -

Prov 28.12;Prov 29.2;Iov 24.4;

## 1 4 8 12 16 20 24 < 29 > 31

1Un om care se împotrivește tuturor mustrărilor, va fi zdrobit deodată și fără leac. -

1Sam 2.25;2Cron 36.16;Prov 1.24-27;

2Când se înmulțesc cei buni, poporul se bucură, dar când stăpânește cel rău, poporul geme. -

Est 8.15;Prov 11.10;Prov 28.12-28;Est 3.15;

3Cine iubește înțelepciunea înveselește pe tatăl său, dar cine umblă cu curvele risipește averea. -

Prov 10.1;Prov 15.20;Prov 27.11;Prov 5.9-10;Prov 5.26;Prov 28.7;Luc 15.13-30;

4Un împărat întărește țara prin dreptate, dar cine ia mită, o nimicește. -

5Cine lingușește pe aproapele său, îi întinde un laț sub pașii lui. -

6În păcatul omului rău este o cursă, dar cel bun biruie și se bucură. -

7Cel bun pricepe pricina săracilor, dar cel rău nu poate s-o priceapă. -

Iov 29.16;Iov 31.13;Ps 41.1;

8Cei ușuratici aprind focul în cetate, dar înțelepții potolesc mânia. -

Prov 11.11;Ezec 22.30;

9Când se ceartă un înțelept cu un nebun, să se tot supere sau să tot râdă, căci pace nu se face. -

Mat 11.17;

10Oamenii setoși de sânge urăsc pe omul fără prihană, dar oamenii fără prihană îi ocrotesc viața. -

Gen 4.5-8;1Ioan 3.12;

11Nebunul își arată toată patima, dar înțeleptul o stăpânește. -

Jud 16.17;Prov 12.16;Prov 14.33;

12Când cel ce stăpânește dă ascultare cuvintelor mincinoase, toți slujitorii lui sunt niște răi. -

13Săracul și asupritorul se întâlnesc, dar Domnul le luminează ochii la amândoi,

Prov 22.2;Mat 5.45;

14Un împărat care judecă pe săraci după adevăr, își va avea scaunul de domnie întărit pe vecie. -

Prov 20.8;Prov 25.5;Ps 72.2-4;Ps 72.13-14;

15Nuiaua și certarea dau înțelepciunea, dar copilul lăsat de capul lui face rușine mamei sale. -

Prov 29.17;Prov 10.1;Prov 17.21-25;

16Când se înmulțesc cei răi, se înmulțește și păcatul, dar cei buni le vor vedea căderea. -

Ps 37.36;Ps 58.10;Ps 91.8;Ps 92.11;

17Pedepsește-ți fiul, și el îți va da odihnă, și îți va aduce desfătare sufletului. -

Prov 13.24;Prov 19.18;Prov 23.15;Prov 23.13-14;Prov 29.15;

18Când nu este nici o descoperire dumnezeiască, poporul este fără frâu; dar ferice de poporul care păzește legea! -

1Sam 3.1;Amos 8.11-12;Ioan 13.17;Iac 1.25;

19Nu prin vorbe se pedepsește un rob, căci chiar dacă pricepe, n-ascultă. -

20Dacă vezi un om care vorbește nechibzuit, poți să nădăjduiești mai mult de la un nebun decât de la el. -

Prov 26.12;

21Slujitorul pe care-l răsfeți din copilărie, la urmă ajunge de se crede fiu. -

22Un om mânios stârnește certuri, și un înfuriat face multe păcate. -

Prov 15.18;Prov 26.21;

23Mândria unui om îl coboară, dar cine este smerit cu duhul capătă cinste. -

Iov 22.29;Prov 15.33;Prov 18.12;Isa 66.2;Dan 4.30;Mat 23.12;Luc 14.11;Luc 18.14;Fapt 12.23;Iac 4.6-10;1Pet 5.5;

24Cine împarte cu un hoț își urăște viața, aude blestemul, și nu spune nimic. -

Lev 5.1;

25Frica de oameni este o cursă, dar cel ce se încrede în Domnul n-are de ce să se teamă. -

Gen 12.12;Gen 20.2-11;

26Mulți umblă după bunăvoința celui ce stăpânește, dar Domnul este acela care face dreptate fiecăruia.

Ps 20.9;Prov 19.6;

27Omul nelegiuit este o scârbă înaintea celor neprihăniți, dar cel ce umblă fără prihană este o scârbă înaintea celor răi.

## 1 4 8 12 16 20 24 28 < 30 >

1Cuvintele lui Agur, fiul lui Iache. Cuvintele înțelepte rostite de omul acesta pentru Itiel, pentru Itiel și pentru Ucal.

Prov 31.1;

2Negreșit, sunt mai prost decât oricine, și n-am pricepere de om.

Ps 73.22;

3N-am învățat înțelepciunea, și nu cunosc știința sfinților.

4Cine s-a suit la ceruri, și cine s-a pogorât din ele? Cine a adunat vântul în pumnii lui? Cine a strâns apele în haina lui? Cine a hotărât toate marginile pământului? Cum se numește el, și cum cheamă pe fiul său? Știi tu lucrul acesta? -

Ioan 3.13;Iov 38.4;Ps 104.3;Isa 40.12;

5Orice cuvânt al lui Dumnezeu este încercat. El este un scut pentru cei ce se încred în El.

Ps 12.6;Ps 18.30;Ps 19.8;Ps 119.140;Ps 18.30;Ps 84.11;Ps 115.9-11;

6N-adăuga nimic la cuvintele Lui, ca să nu te pedepsească, și să fii găsit mincinos. -

Deut 4.2;Deut 12.32;Apoc 22.18-19;

7Două lucruri Îți cer; nu mi le opri, înainte de moarte!

8Depărtează de la mine neadevărul și cuvântul mincinos; nu-mi da nici sărăcie, nici bogăție, dă-mi pâinea care-mi trebuie.

Mat 6.11;

9Ca nu cumva, în belșug, să mă lepăd de Tine, și să zic: "Cine este Domnul?" Sau ca nu cumva în sărăcie, să fur, și să iau în deșert Numele Dumnezeului Meu. -

Deut 8.12-17;Deut 31.20;Deut 32.15;Neem 9.25-26;Iov 31.24-28;Osea 13.6;

10Nu cleveti pe un slujitor la stăpânul lui, ca să nu te blesteme și să te faci vinovat. -

11Este un neam de oameni care blestemă pe tatăl său, și nu binecuvântează pe mama sa.

12Este un neam de oameni care se crede curat, și totuși, nu este spălat de întinăciunea lui.

Luc 18.11;

13Este un neam de oameni ai căror ochi sunt trufași, și care își țin pleoapele sus.

Ps 131.1;Prov 6.17;

14Este un neam de oameni, ai căror dinți sunt niște săbii, și ale căror măsele sunt niște cuțite, ca să mănânce pe cel nenorocit de pe pământ, și pe cei lipsiți dintre oameni. -

Iov 29.17;Ps 52.2;Ps 57.4;Prov 12.18;Ps 14.4;Amos 8.4;

15Lipitoarea are două fete: "Dă! dă!" Trei lucruri sunt nesățioase, patru lucruri nu zic niciodată: "Destul!",

16și anume: Locuința morților, femeia stearpă, pământul, care nu este sătul de apă, și focul, care nu zice niciodată: "Destul!" -

Prov 27.20;Hab 2.5;

17Pe ochiul care își bate joc de tatăl său, și nesocotește ascultarea de mamă, îl vor scobi corbii de la pârâu, și îl vor mânca puii de vultur. -

Gen 9.22;Lev 20.9;Prov 20.20;Prov 23.22;

18Trei lucruri sunt mai presus de puterile mele, și chiar patru pe care nu le pot pricepe:

19urma vulturului pe cer, urma șarpelui pe stâncă, urma corabiei în mijlocul mării, și urma omului la o fată.

20Tot așa este și calea femeii preacurve: ea mănâncă, și se șterge la gură, și apoi zice: "N-am făcut nimic rău." -

21Trei lucruri fac să se răscoale o țară, și patru lucruri nu le poate suferi:

22un rob, care a început să împărățească, un nebun, care are pâine din belșug,

Prov 19.10;Ecl 10.7;

23o femeie disprețuită care se mărită, și o roabă care moștenește pe stăpâna sa. -

24Patru vietăți sunt mai mici pe pământ, și totuși din cele mai înțelepte:

25furnicile, care nu sunt un popor tare, dar își pregătesc hrana vara,

Prov 6.6;

26șoarecii de munte, care nu sunt un popor puternic, dar își așează locuința în stânci;

Ps 104.18;

27lăcustele n-au împărat, și totuși pornesc toate în cete;

28păianjenul îl poți prinde cu mâinile, și se găsește totuși în casele împăraților.

29Trei ființe au o ținută frumoasă, și patru au mers măreț:

30leul, viteazul dobitoacelor, care nu se dă înapoi dinaintea nimănui,

31calul închingat gata, și țapul; și împăratul, căruia nimeni nu-i poate sta împotrivă. -

32Dacă mândria te împinge la fapte de nebunie, și dacă ai gânduri rele, pune mâna la gură:

Iov 21.5;Iov 40.4;Ecl 8.3;Mic 7.16;

33căci baterea laptelui dă smântână, scărpinarea nasului dă sânge, și stoarcerea mâniei dă certuri.

## 1 4 8 12 16 20 24 28 < 31

1Cuvintele împăratului Lemuel. Învățătura pe care i-o dădea mama sa.

Prov 30.1;

2Ce să-ți spun, fiule? Ce să-ți spun fiul trupului meu? Ce să-ți spun, fiule, rodul juruințelor mele?

Isa 49.15;

3Nu-ți da femeilor vlaga, și dezmierdările tale celor ce pierd pe împărați.

Prov 5.9;Deut 17.17;Neem 13.26;Prov 7.26;Osea 4.11;

4Nu se cade împăraților, Lemuele, nu se cade împăraților să bea vin, nici voievozilor să umble după băuturi tari;

Ecl 10.17;

5ca nu cumva, bând, să uite legea, și să calce drepturile tuturor celor nenorociți.

Osea 4.11;

6Dați băuturi tari celui ce piere, și vin, celui cu sufletul amărât;

Ps 104.15;

7ca să bea să-și uite sărăcia, și să nu-și mai aducă aminte de necazurile lui. -

8Deschide-ți gura pentru cel mut, pentru pricina tuturor celor părăsiți!

Iov 29.15-16;1Sam 19.4;Est 4.16;

9Deschide-ți gura, judecă cu dreptate, și apără pe cel nenorocit și pe cel lipsit.

Lev 19.10;Deut 1.16;Iov 29.12;Isa 1.17;Ier 22.16;

10Cine poate găsi o femeie cinstită? Ea este mai de preț decât mărgăritarele.

Prov 12.4;Prov 18.22;Prov 19.14;

11Inima bărbatului se încrede în ea, și nu duce lipsă de venituri.

12Ea îi face bine, și nu rău, în toate zilele vieții sale.

13Ea face rost de lână și de in, și lucrează cu mâini harnice.

14Ea este ca o corabie de negoț; de departe își aduce pâinea.

15Ea se scoală când este încă noapte, și dă hrană casei sale, și împarte lucrul de peste zi slujnicelor sale.

Rom 12.11;Luc 12.42;

16Se gândește la un ogor, și-l cumpără; din rodul muncii ei sădește o vie. -

17Ea își încinge mijlocul cu putere, și își oțelește brațele.

18Vede că munca îi merge bine, lumina ei nu se stinge noaptea.

19Ea pune mâna pe furcă, și degetele ei țin fusul.

20Ea își întinde mâna către cel nenorocit, își întinde brațul către cel lipsit.

Efes 4.28;Evr 13.16;

21Nu se teme de zăpadă pentru casa ei, căci toată casa ei este îmbrăcată cu cărămiziu.

22Ea își face învelitori, are haine de in subțire și purpură.

23Bărbatul ei este bine văzut la porți, când stă cu bătrânii țării.

Prov 12.4;

24Ea face cămăși, și le vinde, și dă cingători negustorului.

25Ea este îmbrăcată cu tărie și slavă, și râde de ziua de mâine.

26Ea deschide gura cu înțelepciune, și învățături plăcute îi sunt pe limbă.

27Ea veghează asupra celor ce se petrec în casa ei, și nu mănâncă pâinea lenevirii.

28Fiii ei se scoală, și o numesc fericită; bărbatul ei se scoală, și-i aduce laude zicând:

29"Multe fete au o purtare cinstită, dar tu le întreci pe toate."

30Dezmierdările sunt înșelătoare, și frumusețea este deșartă, dar femeia care se teme de Domnul va fi lăudată.

31Răsplătiți-o cu rodul muncii ei, și faptele ei s-o laude la porțile cetății.